156 J. H. L. Vogt. 



Af øvrige store kisforekomster i vört land kan bl. a. 

 nævnes : 



Varaldsøen; liidtil (1866—1888) produceret 172.000 tons 

 kis ; for hver m's vertikal afsynkning produktion stor omkring 

 1500 tons; kis gjenstaaende i grubens bund. 



JakdhshaTikens grubefeldt, ved Sulitelma, Salten. 



Killingdal og KjøU i Aalen, Gruldalen. 



TJndal i Eennebo. 



LøTckens grübe i Meldalen, Ørkedalen. 



Bosmo i Mo, Eanen. 



Kobber malmforekomster 



(med overveiende kobbermalm og kun underordnet kis). 



(Ny) Storvarts grabe ved Røros. Hidtil (efter 1708) pro- 

 duceret med rundt tal 500.000 tons smeltemalm (kanske lidt 

 for lavt regnet), med omkring 6 °/o kobber netto (svarende til 

 med rundt tal 30.000 tons metallisk kobber); gjenstaaende i 

 bærgfester og midler omkring 100.000 tons ; videre er ikke 

 uvæsentlige malmmængder blotlagte i grubens nord- og syd- 

 sider ; den oprindelige malmforekomst kan saaledes i alle fald 

 iJcJce anslaaes til under 0.7 eller 0.75 mill. ions malm] snarere 

 maa man formode et endnu større tal, muligens endog et be- 

 tydelig større tal. 



Muggruben ved Roros. Hidtil (efter 1770) produceret 

 med rundt tal 350.000 tons smeltemalm, med middel 4^/3 °/o 

 kobber netto (= 15.000 tons metallisk kobber; dette dog 

 muligens lidt for bøit regnet); gjenstaaende i bergfæster og 

 midler 35.000 tons, desuden en hel del i grubens sider ; fore- 

 komsten saaledes i sum (medregnet den hidtilværende pro- 

 duktion) paa mindst 0.4—0.5 mill. tons smeltemalm] antagelig 

 er total-massen adskillig større. 



Lillefjeld grübe, i Meråker. Hidtil (ca. 1760 -ca. 1890) 

 produceret temmelig nøiagtig 100 000 lons smeltemalm, med i 

 middel 6 ^/^ kobber netto (= 6000 tons metallisk kobber); 

 desuden lidt kis. Grubens største vertikale dyb omkring 

 300 m. 



Af øvrige store — til Røros-, Vigsnæs-, Sulitelma-gruppen 

 hørende — kobbermalmforekomster i vort land kan bl. a. 

 nævnes : 



