160 



J. H. L. Vogt. 



liele og store skal kunne betegnes som „fattige" eller endog 

 „som meget fattige paa kobber" ; denne opfatning er dog, 

 som vi allerede tidligere bar paapeget, urigtig eller i alle 

 fald stærkt overdreven. Det maa dog vistnok samtidig ind- 

 rømmes, at de norske forekomster med bensyn til kobber- 

 gebalt ikke paa adskilligt nær kan maale sig med de store 

 toneangivende amerikanske forekomster, men saa er til gjen- 

 gjæld ber arbeidslønnen ogsaa meget bøiere. 



En ganske god maalestok for forekomsternes hvatitative rig- 

 dom paa Jcohber afgiver vor tidligere meddelte oversigt (se 

 forrige bind, s. 360) over „grubernes netto kobbergebalt", 

 o: den vægtsmængde kobber, som i virkeligheden er bleven 

 nd vunden metallisk i forhold til 100 dele i gru b erne udskudt 

 berg- og malm. 



Kun et lidet faatal af forekomster — deriblandt vistnok 

 de kolossale nordamerikanske forekomster i Lake- og Montana- 

 felterne — viser en midlere netto kobbergebalt paa '2.5 — 3 %? 

 Tindtagelsesvis endog lidt derover; 



i anden række, med omkring 2 % netto kobbergebalt, 

 følger de store spanske forekomster {Hio Tinto^ Tharsis med 

 flere) ; videre Ani i Japan samt de rigeste norske forekomster, 

 nemlig Storvarts og SuUtelma'^) ; 



senere følger de noget fattigere norske forekomster, videre 

 !Fahlun, forskjellige af Lake-gruberne og endelig den Mans- 

 feld'ske kobberskifer, den sidste med netto kobbergebalt kun 

 0.6 — 06 % (samt lidt sølv) ; under denne tredie række indgaar 

 utvivlsomt ogsaa talrige øvrige kobberforekomster rundt om i 

 verden. 



De bedste norske kobbermalmforekomster viser i det 

 bele og store adskillig bøiere kobbergebalt, end tilfældet er 

 med de ordinære forekomster i Sverige, Tyskland, Østerrige- 

 Ungarn, Italien, Rusland og de øvrige europæiske lande, — 

 de kobberrigeste forekomster i Spanien og Portugal dog fra- 

 regnet. 



Og bvad angaar selve smeltemalmens kobhergehalt, er beiler 



^) Ny Sulitelma grübe skulde miüigens med hensyn til den midlere 

 netto kobhergehalt stiUes op i den første klasse, med netto-procent 

 meUem 2.5 og 3. 



