Kobberets historie. 161 



ikke de norske forekomster — af Røros-, Meråker-, Sulitelma- 

 typen — saa særlig ubeldig stillede i konkurrancen. 



Ved de vigtigste norske forekomster udbringes saaledes 

 netto af smeltemalmen: 



ved Børos 5 "/^ (ved Storvarts 6 — 6V2 %; ved Muggruben 

 4^/3 % og ved Kongens grübe, livis smeltemalm falder som 

 billigt biprodukt ved kisdriften, 3V2 eller 4 7o)? 



ved Sulitelma 6^1% "/oj 



(ved Meråker 5— 6 "/0 og ved Alten tidligere 5V2 Vo? frem- 

 tidig muligens 7 — 8 7o'?); 



videre ved Aamdals grub er, der indtager en ren særstilling, 

 ikke mindre end 20 7o- 



(Ved Fahlun kun 3.4 7o samt lidt guid; ved Åtvidaberg 

 ligeledes 3.4 %; ved Kafveltorp 5.2 7o; ved Mansfeld i Tysk- 

 land 2.5—3 7o, samt noget sølv). 



Som vi tidligere nærmere har omhandlet (se forrige bind, 

 s. 113), stammer den ene halvpart af verdens totale kobber- 

 produktion fra malm med over og den anden halvpart fra 

 malm med under 7 7o- Medium-gehalten for al verdens kob- 

 bermalm kan saaledes opføres med 7 "/q. Dette er vistnok 

 høiere end de 5 eller 6 7oj som man møder ved de bedste 

 norske kobberforekomster; nogen væsensforskjel er der dog 

 ikke. Dette illustreres bedst derved, at ved Montana-feltet, 

 nu verdens dominerende kobberfelt, beløber hy tteudgif terne, 

 ved malm ved 5 — 9, gjennemsnitlig 7 '^j^ kobber netto, samt 

 noget sølv og guid, sig i middel til omkring 350 kr. pr. ton 

 raffinadkobber; ved Røros derimod, hvor man ikke alene har 

 lavere arbeidsløn, men ogsaa billigere kul og kokes, beløber 

 hytteudgif terne pr. ton raffinadkobber, ved malm med 5 7o 

 kobber netto, sig kun til 270 kr. I forhold til arbeids- og 

 materialudgifterne ved hytteprocessen er saaledes Røros-mal- 

 men at anse som kobberrigere end Montana-malmen^). 



1) Det her givne exempel er ogsaa tilstrækkeligt til at oplyse om, at 

 den forestilling, man undertiden hører udtalt, at nemlig vort land 

 skulde mangle de naturlige betingelser for metallurgisk behandling 

 af malmene, er aldeles urigtig. Tvertom har det fleresteds vist sig, 

 at hytteudgifterne hos os, hvor kraften er meget billig og kokes'en 

 nogenlunde billig- stiUer sig nogenlunde lave, tilmed lavere end flere- 

 steds i udlandet ; betingelsen er dog en tilstrækkelig stor produktion, 

 sikret gjennem længere aarrække. 

 Nyt Mag. f. Naturv. XXXV. H. 11 



