256 P. A. Øyen. 



undulerende udslukning. Feldspaten viser tildels en finger- 

 formet sammenvoksning og er delvis noget kaoliniseret. Tildels 

 er feid spaten sønderpresset med nydannelse af kvarts og feld- 

 spat paa spalterne. 



Ved herfra at bestige Rondeslottet passerer man først 

 gjennem rigt morænedækket dalbund, og senere har man ved 

 den egentlige bestigning en hel del ur for sig. Dog stikker 

 det faste fjeld her og der frem, saa man ser, det er væsentlig 

 den samme bergart med de samme stratigrafiske forhold, 

 man har for sig. 



Ved bestigningen af Rondeslottet finder man næsten til 

 tops løse blokke af en bergart, der tildels fører større, lancet- 

 formede kvartslinser. Det lykkedes mig imidlertid ikke her- 

 oppe at finde den i fast fjeld, hvortil maa bemærkes, at tiden 

 var knap og veirforholdene ugunstige. Bergarten viste sig 

 forresten at være en ren brudstykkebergart, finkornet til mid- 

 delskornet. Det er den sædvanHge lysegraa farve med et 

 svagt skjær i det røde og grønne. Seet i det store viser den 

 et noget gneisagtigt udseende. Kvarts og feid spat er hoved- 

 bestanddelene. Dertil kommer meget sparsomt muscovit, om 

 end ikke ganske lidet. Kvartsen viser undulerende udslukning, 

 Feldspaten optræder som Orthoklas, mikroklin og plagioklas ; 

 den er tildels noget kaoliniseret. Den med større korn af 

 kvarts og feldspat anisomere bergart viser snart mere grov- 

 kornede, snart mere finkornede partier af opknust detritus, 

 bestaaende af kvarts, feldspat og muscovit. Presstrukturen 

 meget fremtrædenbe, med øie- og linsestruktur og med stribe- 

 formet parallelanordning af muscoviten og af den finkornede, 

 detritusagtige mellemmasse. De større feldspatkom er til- 

 dels opknust, med nydannelse af kvarts og feldspat paa spal- 

 terne. 



Ganske lignende forhold har ogsaa Hørbye beskrevet fra 

 steder længere øst: „Saaledes danne korn af qvarts og feld- 

 spath i en med talk gjennemvævet qvartsskifer sydligt ved 

 Fæmuns hytte en bjergart, som kan kaldes graavakke, og 

 som meget ligner Tyldalens sparagmit; længere nordpaa langs 

 Fæmun kan denne samme bergart betegnes som qvartsskifer 

 med en beklædning af talk paa skiktfladerne. Paa atter andre 

 steder finder man chalcedonagtig qvarts og rød feldspath i 

 stængelformige og ellipsoidiske partier indhyllede i gulagtighvid 



