Bemærkninger vedr. Norges Pattedyrfauna 1882 — 1897. 347 



de endnu kun sparsomt; de angives at være indvandrede 

 først i de senere Aar, men at være i Tiltagende. 



I Leganger, Balestrand og Vik blev i 1892 skudt 5 Dyr, 

 i 1893 (som det synes) intet, i 1894 atter 2 Dyr, i 1895 3 Dyr 

 (hvoraf 1 ulovligt), i 1896 2 Dyr. 



7. Landets største sammenhængende Hjortedistrict strækker 

 sig fra Sognefjordens Nordside op til Søndmør (eller noget oven- 

 for Aalesund). 



Paa denne lange Strækning af næsten 130 Kilom. fra 

 Syd mod Nord forekommer Hjorten mer eller mindre talrig 

 i forskjellige af de ydre Herreder, især paa Partiet mellem 

 Førdefjord og Nordfjord. 



De Dele, hvor den angives at forekomme idetliele hyppigst, 

 ere Partierne nærmest ovenfor Sognefjorden, nemlig Lad- 

 vik og Klævold (eller Kirkebø), samt i Ydre og Indre Holmedal; 

 fremdeles (mellem Førdefjord og Nordfjord) i Vefring, Bremanger, 

 Daviken og Gloppens Herreder. Nordenfor Nordfjord er de 

 sparsommere, men forekomme dog lige op til Volden indenfor 

 Stadtland. Ligeledes ere de overalt sjeldne i Districtets indre 

 Dele, og de vise sig saaledes i Hornindal, Indviken og Stryn 

 maaske blot som tilfældige Besøgere, uden at danne fast Be- 

 stand. 



Paa flere Steder i dette District ansees de for at være i 

 Tiltagende, saaledes i Holmedal, Vefring og Kinn, samt i 

 Gloppen. 



8. Den Stamme, der tæller det største Antal Individer 

 bos os, bebor Kyststrcekningen mellem Christiansund og Trond- 

 hjemsfjorden, især de store Kystøer Tusteren, Ertvaagø og 

 Hitteren. En mindre Stamme findes ogsaa paa Averø og 

 Fredø. 



Paa Smølen, der bører til vore største Øer (Areal 207 

 Qvadrat-Kilom.), bar der tidligere været en stor Stamme, men 

 fra Midten af vort Aarbundrede ere de forsvundne, og de vise 

 sig ber nu blot tilfældigt. 



Paa Fastlandet forekommer Hjorten i Hevne, dog spar- 

 somt, og maaske bovedsagelig som Omstreifende fra Hitteren. 

 Ligeledes angives de at vise sig (sparsomt) i Stadsbygden og 

 ßissen, altsaa paa Nordsiden af Trondbjemsfj orden (muligens 

 Omstreifere fra den næste Stamme, paa Otterøen), 



