DÜBBELTNAALER HOS ALMINDELIG GRAN. 



179 



gaar av de i fig. 5, a — 1, 

 avbildede tversnit. Disse 

 er tegnede ved hjælp av 

 et Abbe's k tegneapparat 

 ved 76 ganges forstørrelse 

 og tat av en 2-spidset naal 

 og umiddelbart tilliggende 

 deler av skudaksen paa de 

 steder, som er angit paa "^: 

 fig. 4, b ved tverlinierne 



Dobbeltnaalene indtok 

 overalt den samme stilling 

 paa skiidakserne som de normale, enkle naaler ovenfor og 

 nedenfor dem. Deres dannelse kunde altsaa ikke hat sin grund 

 i nogenslags ændrede bladstillingsforhold under skudulviklingen 

 (se s. 1); og heller ikke kunde den vel skyldes særlig gunstige 



ernæringsforhold hos træet, 

 da dette øiensynlig ikke 

 var bedre ernæret end de 

 mange like gamle og like 

 godt utviklede trær, som 

 voksede omkring det i dets 

 umiddelbare nærhet. Der- 

 imot kan grunden til sam- 



Fig. 3. a tversnit gjennem en tredobbelt 

 og h gjennem en 5-dobbeIt naal. 



menvoksningen av de op- 

 rindelig selvstændige naale- 

 anlæg muligens ha været 



den, at knopdækket av en 

 eller anden grund — ab- 



Fig. 4. a, skematisk fremstilling av midt- 



ribbernes antal og forløp i en tredobbelt "Ormt sterk harpiksdan- 



naal; b, skematisk fremstilling av midt- nelse, temporær uttørring 



ribbcrnes antal og lop gjennem naaleputen ^j,^^ jj _ j^j^^ ^^^, ,^^j. 

 ind 1 barken; v, ved, y, primær bark, x, ° " 



sekundærbark. Tverlinjernea-ïsefig. 5a-l. sig hurtig nok op under 



