82 P. A. Øyen. 



Dels havde nemlig Smith selv i en af handling : „Nogle lagt- 

 tagelser, især over Iisfjeldene (Gletscher), paa en Fjeldreise i 

 Norge 1812" (Topographisk-Statistiske Samlinger D. II. B. II. 

 Christiania 1817) givet en meddelelse om sine reiser og undersø- 

 gelser i hint aar, som man endnu i mine skoledage kunde høre saa 

 mange gamle i vore fjeldbygder mindes med gru paa grund af 

 misvekst og frost. Dels findes der om Smith's sidste reise i 

 Norge 1813, da han kom i en mere umiddelbar berøring med 

 den fjeldegn, hvorom der her er tale, offentliggjort et par 

 mindre meddelelser. Disse indeholdes dels i „En kort Skizze 

 af Prof. Ch. Smith's sidste Reise i Norge i Sommeren 1813, 

 meddelt i Form af et Brev til en Ven, ved Overlærer M. R. 

 Flor, efter hans Død i Congo 1816 (Topographisk-Statistiske 

 Samlinger D. II. B. II. 1817), og dels findes nogle kortere 

 bemærkninger om fjeldstrækningen mellem Valders og Gud- 

 brandsdalen i „Bidrag til Kundskab om Naturvidenskabens 

 Fremskridt i Norge. Indbydelsesskrift, Christiania Kathedral- 

 skole 1813, af M. R,. Flor", hvor Smith's reise omtales efter 

 et brev fra' Smith selv af 23. august 1813 (Pag. 53 — 54). 



Men ikke nok med disse tre mere originale efterretninger om 

 Smith's reiser — man rinder dem ogsaa omtalt ved en senere 

 leilighed, idet der i den forkortede oversættelse af Leopold 

 von Buch's af handling „Om den evige snees grændser i Nor- 

 den" findes indskudt en anmærkning: „Prof. Smith fandt en 

 overmaade høi, med snee og gletscherde bedækket fjeldarm, 

 der skjød ud fra Langfjeldene; den begrændses paa sydsiden 

 af Sæterdalen og Sjødalen, paa øst og nordsiden af Otavand 

 og Lomb, og paa vestsiden af Bæverdalen" (Pag. 83) i samme 

 bind af Budstikken (1820—1821), og ved en træf netop tre 

 hundrede spalter før, som „Nogle Efterretninger om et hidtil 

 ubekjendt stykke af det søndenfjeldske Norge" (Pag. 383) og- 

 saa er offentliggjort. 



Naar de vigtigere drag af vore h øifj eldsegnes og af vore 

 bræegnes geografiske historie skal trækkes frem, indtager 

 Smith en saa fremskudt stilling, at kun billighedens krav sker 

 fyldest, naar et eget afsnit ofres 



Professor Chr. Smith som bræforsker. 

 Christen Smith blev født paa gaarden Strøm ved Dram- 

 men 17de november 1785. Han blev student 1801 og tog 



