Bidrag til vore bræegnes geografi. 91 



dring, naar Keilhau som ovenfor anført siger, at denne fjeld- 

 egn indtil aaret 1820 har været ubereist; men endnu mærke- 

 ligere er, at han ved en senere anledning endnu mere til- 

 spidser den samme anskuelse med følgende: „ — — — Desz- 

 halb waren sie bis zum Jahr 1820 unbekannt, und ermangeln 

 noch eines gemeinschaftlichen Namens" (Oken: Isis 1824, B. 

 I. Pag. 324). Naumann, der ogsaa naevner dette Keilhau's for- 

 slag til navn for denne fjeldstrækning, siger: „in der That 

 ein bezeichnender Name; den Jotuner sind der nordischen 

 Mythologie, was Titanen oder Giganten der griechischen" 

 (Isis von Oken 1822. B. I. Pag. 648). Og det er vel ogsaa 

 sandsynlig, at mythologiske grunde har gjort sig gj seidende 

 ved anvendelsen af dette navn; thi ligesom vore forfædre 

 havde sin mandeheim og sin gudeheim (Heimskringla udg. 

 ved C. E,. Unger 1868, Pag. 10), saaledes havde de ogsaa sin 

 Jotunheim (Rafn : Fornaldar Sögur 1829, Pag. 411), og det er 

 vel ved at overføre begreberne, indbegrebet af vildskab og 

 troldskab, for denne sid ste og saa trække en sammenligning, 

 at vort lands centrale høifjeldsomraade saaledes har faaet sit 

 navn. Det var en saadan følelse, som ogsaa greb Emanuel 

 Mohn ved udsigten fra Langskavlen: „jeg har faaet et ind- 

 tryk deroppe, som aldrig vil slettes ud, et indtryk af noget 

 uhyre vildt, som jeg ikke har kjendt noget andet sted, som 

 om hele den øvrige del af Jotunfjeldene var gude-hejmen, 

 men her Jotunhejmen" (Den norske turistforenings aarbog 

 1872, Pag. 29). 



Var der end saaledes indført et fællesnavn for denne 

 fjeldstrækning, saa synes dog ikke den almindelige brug af 

 navnet at være fulgt umiddelbart efter; thi hos C. M. Falsen 

 finder vi endnu i 1821 Langfjeldene opløst i Sognefjeld, File- 

 fjeld o. s. v. (Geographisk Beskrivelse over Kongeriget Norge, 

 Pag. 12. 13). 1 de nærmest følgende decennier synes antallet 

 af besøgende ikke at have været saa særdeles stort, men i 

 sekstiaarene indtraadte en betydelig forandring i dette for- 

 hold, og nu kan man gjerne sige, at det „at reise i Jotunfjeldene 

 er nu nærved at blive en modesag" (Morgenbladet 1884, 

 No. 226 A). 



Det oprindelig foreslaaede navn, Jotunfjeldene, synes ogsaa 

 at være det, som har beholdt pladsen alene i de nærmeste 

 decennier (Jens Kraft: Beskrivelse over Kongeriget Norge 



