96 P. A. Øyen. 



da Torgeir Sulheim selv var med, var det samme tilfældet; 

 de fandt da en stok, som de første bestigere havde ladt efter 

 sig paa toppen, fastfrossen i isen. Under begge de senere 

 bestigninger, som Torgeir Sulheim foretog, den sidste i 1858, 

 var toppen fremdeles isdækt". (Den norske turistforenings 

 aarbog 1885, Pag. 48). Arboe meddeler ogsaa fra bestigningen 

 i 1855 at, man da stod i sne paa toppen (Arboe: Tourist- 

 Skizzer, Pag. 4). Axel Blytt, som besteg Galdhøpiggen 

 12. september 1864, siger om toppen, „den er overalt bedæk- 

 ket med sne, som ved sin konsistens viste, at den havde 

 ligget hele sommeren igjennem. Man tør antage, at den 

 altid er snebedækket, da vi ikke fandt bart fjeld nogetsteds" 

 (Den norske turistforenings aarbog 1871, Pag. 46). Nu synes 

 der imidlertid i de nærmest følgende aar at være indtraadt 

 en forandring; thi Mohn meddeler, at „i 1868, da jeg selv for 

 første gang besteg piggen, fandt vi derimod toppen bar" 

 (Den norske turistforenings aarbog 1885, Pag. 48). Prahm, 

 der ogsaa besteg Galdhøpiggen 1868, fandt forholdene lig- 

 nende: „en prægtig tør stenur" (Den norske turistforenings 

 aarbog 1872, Pag. 52). Og „senere har", fortæller Mohn, 

 „saavidt mit kjendskab strækker, Galdhøpiggens top altid været 

 snebar" (Den norske turistforenings aarbog 1885, Pag. 49) ; 

 og Mohn havde jo dengang ikke været mindre end ti gange 

 deroppe. Saavidt jeg ved, har Galdhøpiggens top ogsaa senere 

 stadig været fri for is og sne, dette sidste dog i noget veks- 

 lende grad, uden at der dog foreligger nogen bestemt iagt- 

 tagelse af hvert aars mængde — jeg har nemlig i dette tids- 

 rum selv besteget Galdhøtinden fem gange: første gang som- 

 meren 1887, to gange sommeren 1891, desuden 1892 og 1893. 



Et stykke geografi. 



Naar vi kaster et, om end kun flygtigt blik paa vore 

 bræegnes topografiske geografi, saa er det iøinefaldende, 

 hvilket høist forskjelligt billede de forskjellige bræomraader 

 giver. 



Jeg skal ikke ved denne anledning gaa nærmere ind paa 

 vort lands overfladeformer, da jeg har behandlet disse mere 

 udførlig i et endnu utrykt arbeide — jeg vil kun henlede 

 opmærksomheden paa enkelte træk, som staar i umiddelbar 



