98 P. A. Øyen. 



might almost be termed icebergs) which had been severed 

 from the surrounding glaciers. The whole required only some 

 wild swans and white bears to complete the artic scene" 

 (John Milford: Norway and her Laplanders in 1841, Pag. 254). 



Naar man f. ex. paa Jostedalsbræen finder Lodalskaupen 

 (Bohr skrev Lodalskaaben — „Om Iisbræerne i Justedalen 

 og om Lodalskaabe" (Blandinger 1820, Pag. 289 flg. og Den 

 norske turistforenings aarbog 1874, Pag. 88 flg.) — og efter 

 ham Naumann paa samme maade — Oken: Isis 1822, H. VI, 

 Pag. 652) stikke op af ishavet og ved Folgefonnen Hunds- 

 øret paa samme maade, saa giver disse paa sin side et billede 

 meget forskjelligt fra Hardangerjøkelens sammenhængende, 

 svagt hvælvede og svagt undulerende flade paa den anden. 

 Man staar her lige over for et fænomen af stor generel 

 interesse. 



Spørgsmaalet, om vore nuværende bræer er levninger 

 efter det store istidsdække, eller om de først er blevet til i en 

 senere tid, er endnu ikke besväret. Ved en tidligere anled- 

 ning (Isbræ studier i Jotunheimen, Pag. 58 — 60) søgte jeg at 

 udrede dette spørgsmaal, men kom ikke til noget afgj ørende 

 resultat — nu maa jeg tilstaa, at jeg endnu mindre fra det 

 grundlag, som dengang tjente til udgangspunkt, tør indlade 

 mig paa en afgjørelse. Forholdet er, fra den side seet, altfor 

 indviklet. Imidlertid har jeg i nævnte af handling paa et par 

 steder (Pag. 3 og 60) streifet et par fænomener, som jeg anser 

 for at være af stor betydning til en forstaaelse af vore bræ- 

 egnes topografi — nemlig bræernes genetiske sammenhæng 

 og botnernes anordning. Endskjønt jeg ikke anskuer for- 

 holdet paa den maade nu, som jeg gjorde dengang i mit 

 første arbeide med kjendskab kun til Jotunheimens bræer, 

 saa er jeg fremdeles overbevist om, at man i disse to fæno- 

 mener besidder en nøgle til forstaaelse af høifj eldstopografien, 

 som man vistnok forgjæves vil søge paa anden maade, og for 

 saa vidt har jeg ikke følt mig synderlig berørt af Richters 

 skarpe kritik (Greomorphologische Beobachtungen aus Nor- 

 wegen, Pag. 9 — 10 og Die Gletscher Norwegens, Pag. 318) — 

 dette saa meget mindre netop fordi, at Richter i sin dom vist- 

 nok gaar ud fra en ganske anden forudsætning, end jeg over- 

 alt i mine arbeider har gjort. Det er den uheldige mange- 



