Bidrag til vore bræegnes geografi. 109 



Selv om man i Jotunheimen lod de i form af erratiske 

 blokke og forskjelligartede moræner forekommende glaciale 

 afleiringer ude af betragtning, saa tydede jo den mængde 

 slam, som fandtes elvene, paa en ikke ganske ubetydelig ero- 

 sion, og senere (Naturen 1893, Pag. 340 flg.) paaviste jeg ved 

 sammenligning fra flere steder, at man ved at gaa tilbage i 

 tiden maatte faa en sterre og større slammængde, eftersom man 

 nærmede sig istidens større og selvfølgelig langt mere erode- 

 rende bræer, eller som Penck siden bar udtrykt det: „die 

 durchschnittliche Abtragung der Gletschergebiete durch die 

 Schlammführung der Gletscherbäche — — — ist um so be- 

 trächtlicher, je gröszer das Gletschergebiet ist" (Morphologie 

 der. Erdoberfläche B. I, Pag. 403). 



Vi vil her benytte anledningen til at se lidt nærmere paa 

 denne ved studiet af glacialerosionen saa vigtige sætning. 

 Samtidig vil den før opførte liste noget forøges. 



De iagttagelser, man har paa dette omraade, er forholds- 

 vis faa, og det er en stor ulempe, at de som regel er före- 

 taget rent spredt. Maalingerne i og for sig har naturligvis 

 sit værd, men ved deres bearbeidelse og sammenstilling gjør 

 ofte den enkelte forskers skjøn sig gjældende paa en maade, 

 hvorved sagens objektive side træder mere tilbage. Men dette 

 er jo en ulempe, man stadig er udsat for, naar faa observa- 

 tioner skal udnyttes til at give et nogenlunde helt billede. 

 Har man imidlertid først dette, saa er det jo lettere ved de 

 senere undersøgelser at gaa frem paa en mere systematisk 

 maade. 



„Die Naturwissenschaft hatte das "Wesen der Gebirgsbil- 

 dung in seinen Gründzügen lange erkannt", siger Brückner, 

 „ehe die Abtragung als bodengestaltender Faktor nur an- 

 nähernd allgemeine Würdigung gefunden hatte" (Himmel und 

 Erde, Jahrg. VI (1893), Pag. 1). Og selv efter at man nu har 

 begyndt at tillægge erosionen, ja selv glacialerosionen en 

 større betydning ved studiet af de orografiske forhold, gaar 

 det smaat med de mere eksakte undersøgelser. Vi maa være 

 enige med Brückner, naar han siger : „Werfen wir einen Blick 

 zurück, so müssen wir gestehen, dass wir über die ersten Ver- 

 suche, die Kräfte, welche die Erdoberfläche gestalten, mes- 

 send festzustellen, noch nicht hinausgekommen sind" (1. c. 

 Pag. 23). 



