Bidrag til vore bræegnes geografi. 141 



af Bondhusbræen siger, at han kunde ved „sorte tværstriber 

 imellem hvert åars iislag — — — tælle lagene indtil for 10 

 aar" (1. c. D. II B. II, Pag. 44). Bohr siger ogsaa, at „i de 

 største sprækker sees tydelig det islag, med hvilket bræen 

 aarlig forøgedes. Man kunde ofte tælle henved 20 saadanne 

 lag, hvert eet aars product, adskilte ved en mørkfarvet stribe" 

 (Om Iisbræerne i Justedalen og om Lodalskaabe, Pag. 13). 



Sommervarmen kan til sine tider blive forholdsvis ret be- 

 tydelig selv inden vore høitliggende bræegne. Dr. F. Arentz 

 har saaledes meddelt mig, at han sommeren 1897, som rigtig- 

 nok var ualmindelig tør og varm, paa høiden af Jostedals- 

 bræen iagttog -f- 10° C. ved midnatstider ; paa fjeldtoppene 

 iagttog han i solen indtil -f- 30° C. En saadan varme vil na- 

 turligvis medføre en betydelig smeltning, og det ikke blot paa 

 bræoverfladen, ablation, men ogsaa i det indre. Sexe med- 

 delte saaledes for en tredive aar siden resultatet af nogle paa 

 Boiumbræen anstillede forsøg med at lade is smelte i selve 

 brævandet — der antydedes paa den maade en sterk afsmelt- 

 ning ikke blot paa overfladen, men ogsaa i det indre og under 

 bræen (Christiania Yid.-Selsk. Forh. 1869, Pag. 359—360 og 

 og 1870, Pag. 396—403). 



Som et eksempel paa de temperaturforhold, man finder 

 i det paa bræerne samlede smeltevand ligesom i selve bræ- 

 elvene, hidsættes Sexes iagttagelsesrække fra Boiumbræen og 

 Suphellebræen : 



Angivet i Celsiusgrader. Varmt veir. Taaget veir. 



I huller boret i isen 0,1 0,0 



I stillestaaende pytter paa bræen 0,0 



I bække paa isbræen 0,2 — 0,3 0,0 — 0,2 



I bække fra isbræen 0,2—0,3 0,0—0,2 



I elve fra isbræen 0,4 0,3 



(Cfr. Sexe: Boiumbræen i Juli 1868, Pag. 5). Imidlertid 

 paa viste jeg ved en tidligere anledning (Isbræstudier i Jotun- 

 heimen), at man kan vise en vis bestemt forandring i bræ- 

 elvenes temperatur, alt efter bræernes størrelse og høide over 

 havet. Endvidere paaviste jeg senere enkelte lovmæssige træk 

 i temperaturens forandring i de elve og indsøer, som staar i 

 en noget fjernere forbindelse med vore bræer (Vandtempera- 

 turen i Jotunheimens elve og indsøer). 



