Bidrag til vore bræegnes geografi. 149 



tiques sous le rapport chimique. Tout cela prouve l'influence 

 prépondérante des qualités physiques des roches sur la végé- 

 tation" (Christiania Omegns Phanerogamer og Bregner. Pag. 

 VIII). Blytt fremhævede ogsaa, at havet øver „a visible 

 influence with regard to the height of the different lines of 

 vegetation" (Rep. of the Int. Hort. Exhibition and Botanical 

 Congress, London 1866, Pug. 180). Og i sine „Bidrag til 

 Kundskaben om Vegetationen i den lidt sydfor og under 

 Polarkredsen liggende Del af Norge" (Christiania Vid. S elsk. 

 Forh. 1871, Pag. 125 flg.) opstillede han her følgende vegeta- 

 tionsgrænser: 



I. Granbeltet indtil 1000 fod i øst. 

 II. Birkebeltet 0—1000 fod i vest 



1000—2000 fod i ost. 



III. Vidjebeltet over 1000 fod i vest 



2000—3000 fod i øst, 



IV. Lavbeitet 3000—4000 fod i øst. 



Hvad der imidlertid i foreliggende tilfælde har den største og 

 mest umiddelbare interesse, er det vigtige forhold, som Blytt 

 paaviste, at de steder, der især udmærker sig ved sine alpine 

 plantekolonier, ligger bagenfor, i øst og nordøst for mere 

 fremtrædende fjeldpartier og bræomraader og derfor beskyttet 

 af disse — saaledes: Folgefon, Vosseskavlen, Jotunfjeldene? 

 Jostedalsbræen, Svartisen, Sulitelma, Lyngenhalvøen (Essay 

 on the Immigration of the Norwegian Flora, Pag. 16 — 18). 



Det er dette forhold, som ogsaa Dahl ved sine under- 

 søgelser i Troldheimen og tilstødende trakter har fandet, at 

 „den kontinentale arktiske flora eller den arktiske skiferflora" 

 (Plantegeografiske undersøgelser i det indre af Romsdals amt 

 med tilstødende fj eldtrakter, I, Pag. 10), dryasfloraen (1. c. 

 Pag. 11), dryasvegetationen (Christiania Vid. Selsk. Forh. 1891, 

 Nr. 4, Pag. 17) danner kolonier i ly af vestligere snefjelde (1. c. 

 Pag. 16 — 1.7), og disse sammensætter sig til en stor, mere 

 eller mindre sammenhængende koloni (Plantegeografiske under- 

 søgelser i det indre af Romsdals amt med tilstødende fjeld- 

 trakter, I, Pag. 24 og II, Pag. 7, 9). 



I denne forbindelse turde det ogsaa være paa sin plads 

 at berøre et andet fænomen. Som bekjendt tilhører de orga- 

 niske rester, vi i vort land har fundet fra kvartærtiden, om- 



