Bidrag til vore bræegnes geografi. 151 



maade, uden at jeg her skal gaa nærmere ind paa, hvorledes 

 man paa anden maade ved enkelte forsigtighedsregler, men 

 da ogsaa forbundet med mere arbeide og brug af mere tid, 

 kan naa større nøiagtighed og sikrere resultater. Høidetallene 

 er her beregnet efter formelen 



H = (N-n)(l + ^(T + t)) 



H betegner her høiden angivet i meter; N og n betegner 

 tabelkonstanter (Cfr. Mohn: Praktisk veiledning til høide- 

 maaling med barometer) svarende til de respektive baro- 

 metertryk for de to steder, hvis høideforskjel søges; T 

 og t er de to observationssteders lufttemperatur angivet i 

 Celsiusgrader. De smaa høide- og breddekorrektioner er ladet 

 ude af betragtning som ubetydelige i forhold til de feil, som 

 aneroidmaalinger ellers er beheftet med. 



Observationer paa Juvvashytten gav beregnet til: 



Domaas. 



Tonsaasen. 



Leirdalsøren. 



Middel: 



1855 



1858 



1866 



1860 



1847 



1859 



1866 



1857 



1836 



1839 



1850 



1842 



1626 



1622 



1611 



1620 



I de tre første observationsrækker viser der sig en ganske 

 bestemt regel: at man faar en større høide over havet angivet 

 ved at beregne til en lavere end til en høiere station. De to 

 første rækker, som morgenobservationer, giver for samtlige 

 stationer en større høide end tredje række, en aftenobservation. 

 Den fjerde række, en middagsobservation, viser et fra de 

 øvrige anomalt forhold ligesom ogsaa en paafaldende lavere 

 høide: 



Observationer paa Spiterstulen gav beregnet til: 



Domaas. 



Tonsaasen. 



Leirdalsøren. 



Middel: 



1104 



lill 



1104 



1106 



1086 



1073 



1073 



1077 



1079 



1063 



1071 



1071 



1073 



1061 



1054 



1063 



