Bidrag til vore bræegnes geografi. 171 



den grænse, hvortil saavel under den store fremrykning i 

 firtiaarene af forrige aarhundrede som under de to følgende 

 fremstødsperioder bræene ber naaede. Dette er imidlertid for- 

 hold, som her ingenlunde kan siges at være fuldt udredet, 

 men det er ogsaa vanskelig at finde saa sikre udgangspunkter, 

 at en definitiv besvarelse af spørgsmaalet vil kunne leveres. 

 Det vil imidlertid være en interessant opgave. 



Er imidlertid, hvad der her er udviklet for Jotunheimens 

 vedkommende, virkelig overenssemmende med forholdene, 

 saa kommer man til det meget vigtige resultat, at medens 

 der har foregaaet en sterk oscillation i hele kyststrøget, har 

 forholdene her i landets centrale del været mere ens gjennem 

 en række vekslende perioder. Men dette fører igjen tilbage 

 til at betragte de her omhandlede oscillationer som ikke i saa 

 særlig høi grad betinget i forandring af temperaturen, men 

 mere af en forandring i nedbøren — nedslaget af de med 

 vanddamp mættede havvinde. 



Medens vi fra periodens første del hørte Hertzberg be- 

 rette om et fremstod af Bondhusbræen, finder vi noget senere 

 Smith (Fjeldreise i Norge 1812) fortælle om samme bræ, at 

 „nu er den traadt tilbage, og har efterladt adskillige større 

 og mindre concentriske forhøininger af jord og steen (o: mou- 

 rainer), som mindesmærker af dens frem- og tilbage-rykken" 

 (Top. Stat. Saml. D. II. B. II. Pag. 43). Ligesaa meddeler 

 Smith fra Jostedalen: „Strax ovenfor den øverste gaard 

 Bersæt ved dalens ende bliver man til alle sider omgiven af 

 iisbræens grene, der skyde ned over bjergene. En langstrakt 

 iismasse ligger i en jevn skraaning til høire. Nedenom den 

 vise store, flere favne høie mourainer i nogle hundrede alens 

 afstand fra bræens kant, hvor vid en strækning den engang 

 har indtaget" (Top. Stat. Saml. D. II. B. II. Pag. 49). 



Fra aaret 1819 meddeler biskop Neumann i sine „Bemærk- 

 ninger paa en reise i Sogn og i Søndfjord 1823" (Budstikken, 

 aarg. 5) efter løitnant Møller endel oplysninger om nogle af 

 bræerne i Sogn, Endskjønt de talstørrelser, som her meddeles 

 er meget afrundet saavel i tid som med hensyn ti] udstræk- 

 ning og ingen anden betydning har med hensyn til fremstøds- 

 perioden i begyndeisen af vort aarhundrede end at vise, at 

 denne ligesom den sidste i forrige maa have passeret nærsagt 

 upaaagtet, saa har de dog i og for sig den interesse, som ligger 



