Bidrag til vore bræegnes geografi. 175 



som var nær ved at stryge med. Den -eneste tænkelige aar- 

 sag til denne begivenhed er, at uhyre sneemasser paa hiin 

 milde dag styrtede ned i våndet fra de bratte omgivelser og 

 jagede vandbeholdningen paa flugten" (Sneebræen Folgefon, 

 univ. prog. 1864, Pag. 18). 



Naumann, der gjorde sine iagttagelser paa reiser her i 

 aarene 1821 og 1822, siger om Nigarsbræen: „Er zeigt die 

 unverkennbarsten Spuren seiner Verminderung (des sogenann- 

 ten Zurückschreitens) ; denn die Morainen stehen mehr als 

 2000 Fusz vom Ende des Gletschers als zwei Wälle von 20 

 bis 30 Fusz Höhe ab, und das ganze Terrain zwischen ihnen 

 und dem Gletscher ist eine mit weiz gebleichten Geschieben 

 und Felsstücken besäete Ebene, auf welcher sich keine Spur 

 von Vegetation offenbart" (Beyträge zur Kenntnisz Norwegens 

 B. II, Pag. 197). Det er øiensynlig igjen vorrene fra firti- 

 aarene af forrige aarhundrede, som har tiltrukket sig opmærk- 

 somheden. 



Man synes dermed at være kommet ind i en udpræget 

 tilbageskridtsperiode. Hvorlænge denne har vedblevet som 

 saadan, eller i hvilken udstrækning den væsentlig er at be- 

 tragte som en periode med stationær bræstand er ikke for 

 vort lands vedkommende godt at afgjøre. Durocher udtrykker 

 forholdet paa følgende maade: „Mais plus tard les glaciers 

 du Justedal allèrent en diminuant, et depuis la fin du XVIII e 

 siècle ils sont presque rentrés dans leurs précédentes limites; 

 de l'année 1822, dans laquelle ils ont été visités par M. Nau- 

 mann, à l'année 1845 où je les ai observés, ils paraissent avoir, 

 été à peu près stationnaires — — — " (Annales des Mines. 

 Quatrième série. Tome XII. Pag. 104). 



Forbes sammenstillede sine iagttagelser med Bohr's, Nau- 

 mann's og Durocher's for Nigarsbræens og Bersetbræens ved- 

 kommende, en sammenligning som derfor hidsættes for at 

 illustrere forholdet. Ved Nigarsbræen fandt saaledes Bohr 

 afstanden fra den store endemoræne til brækanten at være 

 1726 „fod", Naumann 2000 „fusz"; den af Durocher udførte 

 maaling „agreed nearly with that of M. Naumann thirteen 

 years earlier" (Norway and its Glaciers visited in 1851, Pag. 

 170), „and I should think that it is now even more" (1. c. 

 Pag. 169) Og om Bersetbræen siger Forbes: „The main 

 glacier, which is now 900 yards within its moraines of 1742 



