190 P. A. Øyen. 



Mysvandet fortalt, „at de i de sidste aar var voxede i stør- 

 relse" (1. c. Pag. 67). Karakteristisk er ogsaa, hvad Nielsen 

 videre meddeler: „forøvrigt var der intet, som kunde vise os, 

 at vi nu stod lige foran den, hvis ikke Gotskalk havde sagt, 

 at her skulde Folgefonnen være — — — der syntes at være 



mere nøgent fjeld end sne for nogle aar siden, sagde 



Gotskalk, havde hele det parti, som vi nu oversaa, været 

 dækket af sne" (1. c. Pag. 68). Interessant er det forhold, 

 som gjorde sig gjældende med hensyn til Hundsøret. „Før 

 havde Hundsøret været anseet for et fast mærke; men nu var 

 man aldeles i uvished om, hvad Hundsøret egentlig var. Saa- 

 længe Folgefonnen var stor paa denne kant, havde man paa 

 Maurangersiden fæstet dette navn ved et lidet opstikkende 

 skjær, der saa ud som øret af en hund. Men nu var der 

 mange saadanne, og ingen kunde længere med sikkerhed 

 afgjøre, hvilket var hvilket" (1. c. Pag. 69). Og denne aftagen 

 sjmes at have fortsat; thi ifølge en meddelelse fra Jakob 

 Jordal høsten 1897 oplyste Gotskalk Gjærde, at der den som- 

 mer fra det saakaldte Hundsøre og over til Gjærde i Man- 

 ranger var saagodtsom sammenhængende fjeldknatter. 



Medens fremstødet af bræerne ved Folgefonnen saaledes, 

 ialfald tildels, vedvarede, synes det lille fremstod ved Joste- 

 dalsbræen i slutten af sekstiaarene og omkring sytti at have 

 lagt sig forholdsvis hurtig; thi fra begyndeisen af syttiaarene 

 møder vi her den ene udtalelse efter den anden om bræernes 

 aftagen. 



Anders Briksdal og overretssagfører Bing har saaledes 

 begge meddelt mig, at Briksdalsbræen har trukket sig tilbage 

 fra 1873 — 1893. Endvidere meddeler Bing ved en anden 

 leilighed om Briksdalsbræen, at „den og de andre isbræer i 

 Olden og Loen forøvrigt skal have gaaet jevnt tilbage i de 

 sidste 20 aar" (Den norske turistforenings aarbog 1896, 

 Pag. 35). Yngvar Nielsen meddeler saaledes ogsaa i 1893 

 om Briksdalsbræen, at den „siden 1889 er rykket ikke lidet 

 frem" (Reisehaandbog over Norge 1893, Pag. 289). Thor 

 Gredung har meddelt mig, at Jostedalsbræen stadig er gaaet 

 tilbage i de sidste 30 à 40 aar. Om Lodalsbræen udtaler 

 Holmström i 1878, at den „har i nyare tider haft en betyde- 

 ligt større mäktighet och utbredning. Under sistlidne sommar 

 syntes den hafva dragit sig något tillbaka" (Øfversigt af 



