Bidrag til vore bræegnes geografi. 207 



fra den nordlige del af vört land, besidder vi imidlertid ma- 

 teriale til ogsaa at se, at denne tilbageskriden ikke er uden 

 oscillation eller uden undtagelser, der viser andre forhold. 



Saaledes finder vi, at „de 1876 à 1883, deux courants des 

 Oxtinder auraient progressé — — — et, de 1879, à 1882, 

 une branche du Frostis aurait avancé. Depuis, ces glaciers ont 

 à leur tour reculé" (1. c. Pag. 466). Allerede ovenfor er om- 

 talt forholdene ved Fonddalsbræen. „Enfin, de 1883 à 1891 

 un glacier du Grotaadal et le courant nord du Blakadal sont 

 demeurés stationnaires" (1. c. Pag. 466). Med hensyn til den 

 førstnævnte angav Rabot før, at den var stationær fra 1882 

 til 1891 (1. c. Pag. 458). Medhensyn til den sidstnævnte der- 

 imod: „ce courant a donc subi une très faible décroissance de 

 1882 à 1890" (1. c. Pag. 454). Lignende fænomener, der tyder 

 paa en vis uoverensstemmelse mellem forskjellige bræer, gjen- 

 finder vi ogsaa fra de sidste aar; thi medens Pipertindsbræ- 

 erne ved yttre og indre Gamvik (Lyngen) var i tilbageskriden 

 1899 (1. c. Pag. 321), beretter Hastings i 1897 om en bræ paa 

 nordsiden af Jækkevarre: „A cette date, j'observai un soulè- 

 vement et un amoncellement de la moraine terminale le long 

 d'une partie du front, ce qui me parut être l'indice d'une ré- 

 cente progression partielle de la glace, En 1898, il n'y avait 

 plus trace de ce phénomène" (1. c. Pag. 324). 



Vi skal derpaa kaste et lidt nærmere blik paa et par af 

 de bræomraader i vort lands nordlige del, som dels paa grund 

 af sin mere fremskudte stilling og dels paa grund af deres 

 nærhed ved havet i speciel grad tiltrækker sig opmærksom- 

 heden. Naar Wahlenberg omtaler, at paa sydsiden af Kunna 

 „bræen stiger ned lige til havstranden" (glacies usque ad 

 littora maris descendit) (Flora Lapponica 1800, 1802, 1807 et 

 1810, Pag. XLI), saa har udtalelsen her en altfor lidet speci- 

 ficeret og altfor almindelig karakter til, at man kan tillægge 

 den nogen større betydning for besvarelsen af det spørgsmaal, 

 det her gjælder. Og "Wahlenberg siger selv: „Om sådant 

 glacierernas fram- och återryckande, eller hurn vida de till- 

 eller aftaga, derom har jag icke kunnat göra några märkvär- 

 diga observationer" (Berättelse om mätningar och observa- 

 tioner etc. Stockholm 1808, Pag. 40). Større interesse af- 

 vindes dog ogsaa denne Wahlenbergs ovenfor nævnte udtalelse, 

 naar den sammenholdes med, hvad Leopold von Buch med- 



