Bidrag til vore bræegnes geografi. 211 



ning i dette tilfælde vilde jo knn bunde i gisning, efter alt 

 livad vi nu ved. Bedemar beretter saa om en udpræget af- 

 tagen. Her maa vi imidlertid lægge mærke til, at tiltrods 

 for den omhyggelige beskrivelse af morænerne har ikke 

 Bedemar nævnt den lille sjø, som nu lindes foran bræen, med 

 et eneste ord, hvorfor vi vistnok med sikkerhed kan gaa ud 

 fra, at nogen saadan ikke fandtes paa hans tid. 



Denne bræs derpaa følgende historie er igjen indhyllet i 

 mørke. Rigtignok saa vi ovenfor, at Rekstad ifølge stedlig 

 tradition angav en stadig tilbageskriden ; men dette kan ikke, 

 som vi skal se, være fuldt overensstemmende med de virke- 

 lige forhold. Thi Archibald Geike som aflagde et besøg der 

 sommeren 1865 siger: „The glacier was engaged in plough- 

 ing up the marine sediment which had been formerly deposited 

 upon the submerged floor of the valley" (Geological Sketches 

 at Home and Abroad, Pag. 146), saa der har rimeligvis været 

 et fremstod, om end mindre, paa denne tid. Skal man imid- 

 lertid tro den meddelelse, som Rabot i 1885 fik af Johan 

 Fonddal: „le lac morainique n'existerait que depuis trente ou 

 quarante ans" (Arch, des sciences physiques et naturelles, 

 Genève 1899, t. VIII p. 338), saa faar man et noksaa godt 

 holdepunkt for at bedømme tilbagerykningen som var gaaet 

 nærmest fornd for Geikie's iagttagelse; thi ved Geikies besøg 

 var der allerede en forholdsvis betydelig sjø foran bræen 

 (cfr. den kartskisse som er meddelt i „Geological Sketches at 

 Home and Abroad", Pag. 142). Senere skulde der være fulgt 

 en afsmeltning. Rabot angav imidlertid i 1883 samme afstand, 

 800 meter, melle m havet og bræenden (1. c. t. VIII, p. 337) 

 som Rekstad ved sine undersøgelser i aarene 1890 og 1891 

 (Arch, for Mathm. og Naturv. B. XVI, Pag. 283). Grandet 

 paa oplysninger erholdt paa forskjellige hold antog Rabot en 

 godtgjort aftagen fra 1883 til 1898, en aftagen der i tidsrum- 

 met fra 1889 til 1898 skulde have beløbet sig til 60 à 80 

 meter (Arch, des Sciences physiques et naturelles, Genève 

 1899, t, VIII, p. 341). 



I den sydlige del af Svartisen, der hvor denne sender en 

 arm ned til Svartisvandet, er der ogsaa iagttaget en ikke 

 ganske ubetydelig tilbageskriden af bræen. Munch har saa- 

 ledes meddelt Forbes, at „a considerable glacier descends to 

 the Svartiis lake, which it partly fills" (Norway and its Gla- 



14* 



