Bidrag til vore bræegnes geografi. 215 



den mulighed være udelukket, at forhold af mere momentan 

 karakter var fremherskende ved dette besøg, og derfor afvin- 

 des der det her nævnte en større interesse ved de meddelelser, 

 som Rabot har erholdt af lokalkjendte folk, nemlig at bræen i 

 Jøkulfjord i længere tid har været i aftagende (1. c. t. VIII p. 

 290—291). 



I 1894 blev der paa den internationale geologkongres i 

 Zurich stiftet en Commission internationale des Glaciers med det 

 formaal at samle og bearbeide de beretninger, som maatte 

 foreligge, og som efterhaanden kunde indhentes angaaende 

 bræoscillationen jorden rundt. Som Medlem for Norge i 

 nævnte kommission har jeg i de siden forløbne aar søgt at 

 samle, hvad der med nogenhmde sikkerhed kunde bruges i 

 det her omhandlede øiemed for ,vort eget lands vedkommende. 

 Men da jeg i disse aar selv har været optaget med andre 

 studier inden andre omraader, saa har jeg kun været henvisl 

 til at øse af andres meddelelser. 



Sommeren 1895 blev flere af vore bræegne besøgt af 

 østerrigeren, professor Richter, der gjorde flere interessante 

 iagttagelser med hensyn til bræoscillationen. Efter sin hjem- 

 komst tilstillede han mig en længere redegjørelse for de resultater, 

 han var kommet til med hensyn til vore bræforhold, og har 

 senere leveret flere interessante afhandlinger om samme emne, 

 hvoraf her i denne forbindelse bør fremhæves: „Beobachtungen 

 über Gletscherschwankungen in Norwegen 1895" (Dr. Peter- 

 mann: Geographische Mitteilungen 1896, Pag. 107 flg.). Af 

 denne Richters afhandling (BG) og hans ovenfor nævnte skri- 

 velse (MS) hidsættes følgende : 



Kjendalsbræ. „Rückgang von einem frischen Endmoränen- 

 wall 6—10 m." (MS) — „Also: gegenwärtig kleiner Rückgang" 

 (BG). „Aeltere Moränen 3—400 m. entfernt" (MS). 



Aamotbrœ. „9 Altere, aber nicht sehr alte Moränenringe, 

 der letzte 6 — 800 m. vom jetzigen Gletscherende" (MS). „Die 

 Moränenringe liegen, mit einer merkwürdigen Deutlichkeit 

 unterscheidbar, sowohl am rechten Gletscherufer wie auf dem 

 flachen Yorterrain ; am linken Ufer ist die Reihenfolge weniger 

 kennbar. Es sind schmale und nicht sehr hohe "Wälle aus 

 sehr grossen Blöcken, ohne Bindemittel, ihren Ursprung aus 

 echten Oberflächenmoränen oder aus einzelnen auf der Gletsher- 

 fläche verstreuten Steinen deutlich erweisend. Nur die äussern 



