Bidrag til vore bræegnes geografi. 227 



forrige aarhundrede, giver imidlertid ingenlunde anledning til 

 at anstille saa vidtrækkende betragtninger, som f. eks. Schiller- 

 Titz har gjort med hensyn til Europas klimatförändring. Og 

 ligesom Supan siger, at „von einer dauernden Verschlechterung 

 des alpinen Klimas in geschichtlicher Zeit kann also keine 

 Rede sein" (Dr. Petermann: Geographische Mitteilungen 1892, 

 Pag. 70), saaledes kan vi ogsaa sige, at det nævnte fremstod 

 med en senere forholdsvis høi bræstand slet ikke danner bevis 

 for nogen særdeles forværring af klimatet, endnu langt mindre 

 for nogen varende. Vi har tvert imod seet, at nedbørforhol- 

 dene kanske har været mere bestemmende end temperatur- 

 forholdene. 



Naar vi har søgt at trække en parallel mellem de Briick- 

 ner'ske perioder og de grupper, hvori variationen i vore is- 

 bræers stand kan sammenstilles/ saa vil vi have lagt mærke 

 til, at vi hverken pedantisk kan hefte os ved disse perioders 

 35-aarige længde eller ved et bestemt aarstal for den enkelte 

 periodes begyndelse eller afslutning. Det har heller ikke 

 været mulig at udfinde noget bestemt forhold mellem disse 

 perioders indtræden paa de forskjellige steder ved at sammen- 

 holde disse steders geografiske beliggenhed. Vi maa lade os 

 nøie med at have paavist en i de store drag analog rækkefølge. 



Det kan heller ikke undgaa opmærksomheden, at de iagt- 

 tagelser, som har staaet til vor. raadighed, lader skimte ikke 

 blot som et maximum i bræstand det store fremstod i forrige 

 aarhundrede, men ogsaa et sekundært maximum omkring mid- 

 ten af vort aarhundrede, om end dette sidste hverken paa 

 langt nær har havt den størrelse eller fremstødet den længde, 

 som tilfældet var med det førstnævnte. 



Dernæst har vi ogsaa lagt mærke til, at de oscillationer, 

 vi til en given tid iagttager ved den enkelte bræ, ikke bestan- 

 dig kan antages at svare til den umiddelbart forudgaaende 

 aarrækkes klimatiske forhold, da der nemlig synes at gjøre 

 sig gjældende enkelte rent mekaniske faktorer, der bidrager 

 til at udviske den umiddelbare sammenhæng mellem klimat- 

 oscillationen og bræoscillationen. 



Spørger vi nu om aarsagen til alle disse oscillationer, saa 

 kan vi endnu ikke give noget absolut tilfredsstillende svar. 

 Og det er kanske det mest sandsynlige, at aarsagen ikke er 

 saa enkel eller saa bestemt, som man ofte er tilbøielig til at 



