232 R. Fridtz. 



Gymnadenia albida, Chamæorchis alpina, Alsine biflora, stricta 

 og hirta, Carex ustulata, pulla, misandra, capitata, michro- 

 glochin, bicolor, nardina og pedata, "Wahlbergella apetala, An- 

 dromeda tetragona, Armeria sibirica, Draba "Wahlenbergii og 

 nivalis, Potentilla nivea, Woodsia glabella, Arnica alpina, 

 Kobresia scirpina, Salix polaris, Campanula uniflora, Braya 

 alpina, Pedicularis hirsuta, Oerastium arcticum, Catabrosa 

 algida, Arenaria ciliata og flere. Omtrent samme selskab 

 træffer vi igjen paa det fem mil længere inde i dalen liggende 

 Javroaive. • Dog mangler her næsten samtlige af de ved Fata- 

 varres fod opregnede planter; heller ikke er Carex micro- 

 glochin og bicolor, Alsine hirta og Arenaria ciliata fundne 

 der. Men til gjengjæld findes paa Javroaive: Saxifraga hiera- 

 ciifolia, Ranunculus sulphureus, Platanthera obtusata, Hiero- 

 chloa alpina, Koenigia islandica, Luzula arctica, Pedicularis 

 flammea, Draba alpina og Carex parallela. Det er dog ikke 

 usandsynligt, at flere eller færre af de sidst nævnte arter ved 

 nøiere undersøgelse ogsaa vil findes paa Fatavarre eller Balki- 

 soaive, hvor ligeledes en flerhed af de paa det første sted 

 fundne arter optegnedes. Men selv om saa ikke sker, hører 

 fj eldkomplexet utvivlsomt til de punkter i landet, hvor den 

 arktiske vegetation optræder i sin største fylde og renhed. 



Vi har her et exempel paa, at en koloni af arktiske planter, 

 der antages særlig at ynde et kontinentalt klima, befind er sig 

 lige ved havet og kun i ringe grad beskyttet mod dets ind- 

 virkning. Af lignende lokaliteter i det nordlige Norge kan 

 nævnes Fløifjeld og Tromsdalstind, Vasbottenfjeld i Talvig, 

 Sakabani og Borras i Alten, der samtlige er bekjendte for 

 sin rigdom paa arktiske planter. 



Gaa vi videre opefter dalen, møder vi søndenfor Fata- 

 varre og adskilt fra dette ved en dyb dal Venevarre, der 

 tidligere er undersøgt af Jørgensen, og som i botanisk hen- 

 seende slutter sig nøie til de førstnævnte fjelde. Herpaa 

 følger Roggilgaisak, Roggil-njudne, Geiravarre, Doaresavcce- 

 gaisa, Outsavaggasgaisa, Dallovarre, Caucasvarre samt endelig 

 Gjærbmiscokka, der var det sydligste af de fjelde, jeg havde 

 anledning til at besøge. Naar undtages Roggilgaisak og Out- 

 savaggasgaisa, som jeg ikke fik undersøgt, og som forøvrigt 

 ser ud til at være ganske ubestigelige fra dalen af, har jeg 

 til hvert af de øvrige foretaget en eller flere udflugter. Paa 



