Jimkersdalen og dens flora. 257 



2. Sidedale. Paa dalens sydside er fjeldet, der her 

 kaldes Tjernfjeld, temmelig sammenhængende uden større ind- 

 skjæringer. Derimod er den nordre side sterkt indskaaret af 

 dybe dalspalter med hovedretning n. mod s., der deler det 

 derværende fjeldparti i flere naturlige afdelinger. Af disse 

 sidedale er den vestligste den trange spalte mellem Solvaagtind 

 og Baadfjeld, der for en del optages af det høitliggende Sol- 

 vaagvand. Den hæ ver sig temmelig rask op over trægrænsen 

 og fortsættes i samme høide i nordlig retning mod Satertind 

 og Evenesdalen, hvortil fører en tarvelig, opvardet ridevei; 

 den er ubeboelig og benyttes alene til sommerhavn. Paa øst- 

 siden af Baadfjeld — mellem dette fjeld og Skaitiakselen, 

 Slaipafjeld o. a. af de saakaldte Tjørisfjelde — strækker sig i 

 samme retning den lavere, ret betydelige Tjørisdal, hvori en 

 enkelt husmandsplads. Mellem Tjørisfjeldene samt Tausa fjeld 

 og andre høie og vilde fjelde, der efterhaanden gaar over i 

 Graddisfjeldene i nærheden af fjeldstuen af samme navn, udbreder 

 sig endelig den lange Skaitidal — hvori ligeledes en enlig ryd- 

 ningsplads — der strækker sig mod n. indtil det straks s. v. 

 f. Sulitelmagruppen liggende, temmelig betydelige Balvand. 

 Dette har dog afløb gjennem et andet vasdrag, der ved Fineide 

 udmunder i Skjerstadfjorden og som efter kobberverkets anlæg 

 har faaet betydelig interesse. Baade Tjøris- og Skaitidalen 

 sammenknibes ved deres forbindelse med Junkersdalen i trange 

 kløfter, som tildels minder om Junkersdalsuren. 



Flere af disse dale og fjelde har navne af lappisk op- 

 rindelse, saaledes Skaiti (egentlig Skaidde, d. e. et nes dannet 

 ved to elves aamot), Tjøris (egentlig Tsjoris, skrives paa lap- 

 pisk Coris), Slaipa, Graddis m. fl. — Baadfjeld har sit navn af 

 at det seet fra dalen ligner en baad med høie stevne, Tausa- 

 fjeld af at en lappepige engang skal være styrtet ud over dets 

 vestlige steile side. Ifølge den almindelige forklaring, som 

 ogsaa findes hos Sommerfelt i hans Beskrivelse over Saltdalen, 

 skal navnet Junkersdal skrive sig fra „junker", d. e. lensherre, 

 Preben von Ahnen, der i 1659 gjorde et tog fra Saltdalen 

 mod Nasa sølvverk i Svensk Lapmarken, hvorunder han ifølge 

 sagnet skal have slaaet leir i denne da ubeboede dal. Denne 

 forklaring synes dog lidet rimelig. Navnet udtales af befolk- 

 ningen til dagligdags nærmest som „jonkesdal" med ganske 

 svag r-lyd. Maaske er ogsaa dette navn af lappisk oprindelse. 



Nyt Mag. f. Naturv. XXX VII, III. 17 



