Jimkersdalen og dens flora. . 259 



lige baadligiiende form med de høie stevne og med siden brat 

 udstyrtende mod dalen; ifølge Normans barometermaalinger er 

 dette fjelds høieste punkt mod v. omtr. 1300 m. over havet. 

 Dets østligste mindre bratte del, hvorover begyndeisen af 

 stien til Tjøris og Skaiti fører, kaldes af befolkningen Baad- 

 fjeldsakselen. — Ogsaa Tausafjeld, der ifølge opgave fra den 

 geografiske opmaaling hæver sig til en høide af 1710,4 m., o. 

 fl. a. udmerker sig ved særdeles maleriske former. Derimod 

 er Tjemfjeldet i granitfeltet paa dalens sydside hverken saa 

 høit og heller ikke saa storartet formet. 



Paa grund af fjeldenes form forekommer skred ret hyppig 

 i disse dale. Fra Solvaagtind gaar hver vinter, stundom ogsaa 

 ellers, voldsomme sneskred, ofte ogsaa større og mindre klippe- 

 stykker ned i Junkersdalsuren, hvorved den nylig anlagte 

 kjørevei ofte lider betydelig skade og idelig udfordrer kost- 

 bare reparation er; flere steder er elveleiet opfyldt af vældige 

 udramlede stenblokke stundom af størrelse som et mindre hus. 

 — Da forf. i 1897 paa en ekskursion til Balvandet gjennem- 

 vandrede Skaitidalen, var bjerkeskogen paa en lang strækning 

 aldeles ødelagt af et voldsomt sneskred fra Slaipafjeldet aaret 

 forud. — Det voldsomste og mest ødelæggende af disse natur- 

 fænomener rammede imidlertid selve det beboede strøg af 

 Junkersdalen 2den pintsedag 1876, da efter opgivende en be- 

 tydelig vandmasse, som havde samlet sig paa Baadfj eldets ryg, 

 pludselig sprængte sin isskranke og med en tordenlignende 

 larm styrtede ud over fjeldets steile sydside medtagende sne, 

 sten, jord og smaaskog. Besynderlig nok gik ved denne lei- 

 lighed hverken menneskeliv eller noget kreatur tabt, men flere 

 af husene blev ødelagt og maatte flyttes til et sikrere sted. 



Selve dalbunden bestaar af sand og grus med større og 

 mindre stene og dækket af et meget tyndt og magert muld- 

 dække, hist og her af myr eller fugtige saliceter. Den har 

 tydelig nok oprindelig udgjort en sjø, der senere er kommen 

 paa det tørre, idet afløbet gjennem Junkersdalsuren efter- 

 haanden har skaaret sig dybere. 



4. Hydrograf i. Den gjennem dalen strømmende elv, 

 Graddiselven, opstaar af flere arme fra rigsgrænsen i nærheden 

 af fjeldstuen Graddis og faar sin vandmasse betydelig forøget 

 ved forskjellige tilløb fra begge sider, hvoriblandt de fra Tjøris- 





