Junkersdalen og dens flora. 263 



og trænge frem til Gamfossen. De omliggende større eller 

 mindre vande er for en del fiskeløse; dog har man, tildels 

 med held, forsøgt at indføre i dem ørret og røi. — Af lavere 

 dyr maa nævnes en liden sommerfugl græsflyet (Chareas gra- 

 minis L.) hvis larve stundom gjør megen skade paa englandet, 

 saaledes i 1897 da den ødelagde en ganske betydelig del af 

 høudbyttet. 



7. Planteliv. Det vigtigste skogtræ i dalen er furen, 

 der danner gode skoge — efter opgivende med nogenlunde 

 god reproduktionsevne — i dalens østlige del indtil omkring 

 G-raddis. Uagtet disse skoge, saavel statens som de private, 

 nu behandles med stor forsigtighed — den tid er forlængst 

 over, da hver stamme leverede to bord, medens resten blev 

 liggeude at raadne! — synes de dog i det hele at gaa tilbage, 

 idet furen især i nærheden af sin høidegrænse ofte kvæles af 

 bjerken. I Tjøris- og Skaitidalen, hvor der efter opgivende 

 m. st. findes furerødder i myrene, forekommer der saaledes 

 fortiden kun nogle faa levende individer. Det samme gjælder 

 skraaningen af Solvaagtind og Baadfjeldsakselen, hvor ogsaa 

 bestanden efterhaanden er svundet ind til ganske faa trær. 

 Medens kronerne nede i dalen har den normale form, frem- 

 viser de i nærheden af artens høidegrænse, f. eks. henimod 

 Graddis, ofte ret eiendommelige former. — Bjerken, d. e. høi- 

 landsbjerken (Betula odorata Bechst.) er forøvrigt dalens egent- 

 lige karaktertræ og danner — ■ indtil en høide af c. 700 m. — 

 overalt, selv tildels i fureskogen, mere eller mindre tæt krat? 

 sjelden dog af større høide. — Desuden forekommer graaor, 

 rogn, hceg, hvis seige ved meget benyttes til gavntræ, samt 

 asp og forskjellige større vidjearter. 



Paa de omliggende fjelde i skifergebetet har den arktiske 

 vegetation en af sine skjønneste og mest bekjendte forekomster 

 i vort land. Det er denne rige arktiske flora, der i visse ret- 

 ninger endog naar op mod den berømte forekomst paa Dovre 

 omkring Knutshø og Kongsvold, som har skaffet dalen dens 

 botaniske anseelse og i tidens løb trukket ikke ganske faa, for- 

 nemlig svenske, botanikere til egn9n. — De første, der an- 

 stillede botaniske undersøgelser i Junkersdalen med omgivelser 

 var Søren Christian Sommerfelt (1794 — 1838), der mellem 1818 

 og 24 var sogneprest til Saltdalen, samt den svenske botaniker 



