278 Joh. Dyring. 



formodentlig en følge af lokale forholde. Ingen af disse 

 former er vel adskilte; stundom, omend sjeldnere, fore- 

 kommer paa samme rodsystem stråa tilhørende f. eks. 

 de to første former. — De største af forf. undersøgte 

 eksempl. havde en høide af 22 cm. Hunplanten er meget 

 hyppigere end hanplanten. Hanakset er ikke, som det 

 anføres i floraerne, længere end hunakset, snarere om- 

 vendt. 

 f. isogynal Med en enkelt eller nogle faa hunblomster ved 

 granden af hanakset. Solvaagtind, som det synes ikke 

 ganske sj. 



C. nar dina Fr. Baadfj eldets østside over trægrænsen, især 

 paa tør skiforbund (Angstrom, ipse), Solvaagtind (Fridtz), 

 Tjørisfj eldene (Arnell). 

 f. groenlandica ! Form med rette blade og stråa. Baadfjeld sj. 



C. capitata Soland. Solvaagtind over trægrænsen (Arnell, ipse); 

 Tjørisfj eld ene, Balvand (Arnell); Graddis. 



C. pauciflora Lightf. Forekommer sandsynligvis ogsaa i Junkers- 

 dalen, da den af Somf. angives som meget alm. i Salt- 

 dalen; er dog ikke bemerket af forf. 



G. microglockin Wg. Solvaagtind paa den fugtige skraaning 

 ovenfor trægrænsen ikke langt fra Solvaagvandet sammen 

 medKoenigia tem. sj., Baadfjeldj alm. paa myr i bjerke- 

 skogen ved stien mellem Tjøris og Skaiti. 



C. rupestris All. Junkersdalsuren fl. st. i mængde, Solvaagli, 

 Solvaagtind op over trægrænsen, Graddis. 



G. incurva Lightf. Fra Rognan langs Saltelven, dog ikke saa 

 langt som til Nordnes. Junkersdalsuren nær Solvaagli 

 en liden koloni paa en sandig veikant. Ligesom i det 

 sydlige Norge forekommer altsaa ogsaa i Salten denne 

 art paa to forskjellige slags adskilte lokaliteter. 

 [*Deinbolliana J. Gay = C. dioica X incurva f. per-incurva if. 

 Almqu. in litt. Rognan paa fugtige fj eld skrå aninger 

 samt langs stien fra Rognan til Hals ved bække.] 

 [*brevirostris Cederstr. = C. dioica X incurva f. per-dioica if. 

 Almqu. in litt. Mellem Rognan og Hals (Arnell, ipse), 

 hvor den nu er meget sj., Saltnes ved Ravnflauget 

 (Schlyter og Behm.). — Ifølge forfatterens iagttagelse 

 har den af rektor Almqu. udtalte mening om disse 

 formers hybride natur meget for sig. De forekommer 



