300 - Joh. Dyring. 



F« uliginosum L. = M. ulig. (L.). Drej. Solvaagtind, Baad- 

 fjeld; Graddis med omliggende fjelde, indtil ovenfor 

 trægrænsen, i regelen steril (N.); ogsaa ved Tjøris og 

 Skaiti (D.). 



V. Vitis idæa L. Junkersdalens flade; Solvaagtind, Baad- 

 fjeld, Graddisfjeldene til langt over trægrænsen, men da 

 ofte steril (N.); Tjøris, Skaiti (D.). 



Oxycoccus palustris Pers. Hovedformen ikke bemerket. 



*microcarpus Turcz. Mellem Junkersdal og Graddis fl. st. 

 (N.); myren mellem Tjøris og Skaiti alm. (D.). 



Arctostaphylos TJva ursi (L.) Spreng. Junkersdalsuren; Baad- 

 fjeld nær trægrænsen (D.). 



A. alpina (L.) Spreng. Solvaagtind (D.); Baadfjeld; mellem 

 Junkersdal og Graddis paa myr (N.); Graddis med om- 

 liggende fjelde; Tjøris, Skaitidalen, Balvand (D.); fra 

 nedenfor til høit over trægrænsen. 



Andromeda polifolia L. Solvaagtind (N.); mellem Tjøris og 

 Skaiti (D.); fjeldene ovenfor Store Graddis (N.) til over 

 trægrænsen. 



A. tetragona L. Solvaagtind over trægrænsen (Schlegel og 

 Arnell) f. eks. paa skraaningen ovenfor Solvaagvandet 

 (D. 1893 og 99); Balvand (Schlegel og Arnell). 



A. hypnoides L. Solvaagtind paa den østlige skraaning oven- 

 for trægrænsen; Baadfjeld og fjeldene over Store Grad- 

 dis over trægrænsen (N.); Skaitidalen (D.). 



Calluna vulgaris (L.) Salisb. Temm. alm. gjennem hele dalen 

 til Graddis; Tjøris og Skaiti (D.); i dalbunden og paa 

 fjeldsiderne til lidt over trægrænsen. 



Phyllodoce cærulea (L.) Bab. Solvaagtind, Baadfjeld; fjeldene 

 ved Store Graddis fra noget nedenfor til høit over træ- 

 grænsen (N.); Tjøris, Skaitidalen (D.). 



Azalea procumbens L. Omtrent samme udbredelse som fore- 

 gaaende art (N, D.). 



Rhododendron lapponicum (L.) Wg. Baadfjeld, Tjørisfj eldene, 

 Balvand (Schlegel og Arnell). 



Pyrola rotundifolia L. Junkersdalsuren (N); Solvaagtind og 

 Baadfjeld til over trægrænsen (D.); Store Graddis (N.). 



P. media Sw. Solvaagtind over trægrænsen sparsomt (D. 

 1897). — Da planten varierer, f. eks. i henseende til 

 griffelens form, og kun forekommer i enkelte indiv. 



