346 G. A. Guldberg og Jens Holmboe. 



siegten AcrosipJionia (J. Ag.) Kjellm. Det viste sig, at 

 man i denne siegt havde to helt forskjellige typer, nemlig 

 arter med kun en eneste cellekjærne i hver celle, f. eks. A. 

 bombycina Kjellm., og arter med mange cellekjærner i hver 

 celle, f. eks. A. hamulosa Kjellm. Hos disse sidste viste 

 det sig, at hovedmassen af cellekjærnerne deltager i celle- 

 delingen, idet de vandrer ned til midten af cellen, hvor den 

 nye tvervæg skal dannes. Hos de enkjærnede arters celler er 

 der ogsaa en bestemt forbindelse mellem cellekjærnen og 

 celledelingen. Foredragsholderen föreslog paa grund af celle- 

 kjærnernes forhold at dele siegten Acrosiphonia (J. Ag.) 

 Kjëllm. i to, nemlig i de flerkjærnede, hvorfor kan bibeholdes 

 navnet Acrosiphonia, og de enkjærnede, for hvilke han 

 föreslog at optage det ældre af Kützing givne navn; Spongo- 

 morpha. Tilsidst meddelte foredragsholderen sine anskuelser 

 om Oladophoreernes afstamning. (Referat er trykt i „Bota- 

 niska notiser för år 1899". Lund 1899. S. 281.) 



Professor G. A. Guldberg omtalte i korte træk nogle 

 fremtrædende variationer, som han havde fundet ved under- 

 søgelsen af en række laarben og skinneben fra norske 

 gravfund fra middelalderen. Fundene hidrører fra tiden 

 mellem det 12te og 15de aarhundrede. Hos flere af laarbenene 

 kunde der paavises en mere eller mindre udpræget „platymeri" , 

 der ifølge Manouvrier er meget hyppig hos præhistoriske 

 folk; af nulevende folkeslag er den hyppig hos beboerne af 

 Ildlandet. Desuden forekommer ikke sjelden en trochanter 

 tertius foruden enkelte mindre fremtrædende eiendomrnelig- 

 heder. Paa flere af skinnebenene kunde en platycnemi paa- 

 vises, der ligeledes er forholdsvis hyppig paa præhistoriske 

 tibia'er ; af og til kunde ogsaa sees en „retroversion" af skinne- 

 benets øverste ende. Som forklaring af platymerien og platy- 

 cnemien antoges en speciel stærk udvikling af m. qvadriceps 

 femoris resp. m. tibialis posticus. For de norske laarbens- 

 knoklers vedkommende viser fundene fra Trondhjem, at 

 platymerien her optræder i 55 % af tilfældene (87 knokler). — 

 Til foredraget knyttedes bemerkninger af brigadelæge C. Arbo. 



