354 Gr. A. Guldberg og Jens Holmboe. 



der Cetaoeen. Nyt Mag. f. Natv., Bd. 38, Christiania 1900, 

 p. 65—70). 



Fiskeristipendiat H. Huitfeldt-Kaas holdt foredrag om 

 ørretens næring i våndene paa Hardangervidden. 

 Disse vande var bekjendte for sin rigdom paa fisk og dennes 

 udmerkede kvalitet. Han antog, at dette skrev sig fra 

 våndenes rigdom paa fiskenæring. Denne bestod hovedsagelig 

 af et krebsdyr, Gammarus pulex, der i disse vande optræder 

 i stor mængde. Dette er et slags ferskvandstangloppe, der 

 findes hele landet over, især i fj eld våndene, og er kjendt 

 under forskjellige navne, som matflo, marflo og ræke. End- 

 videre fandtes i de undersøgte fiskes mave, dog mindre hyp- 

 pig, et andet krebsdyr, den sjeldne Apus glacialis, en snegl 

 (Idmncea) og forskjellige insektlarver i ganske ringe antal. 

 Dog var larven af en slags stor knot, ikke-stikkende myg 

 (Simulia), undertiden i større mængde tilstede; de i elvene 

 levende ørreter var ofte ganske fulde af den. Denne forekom 

 i mange fjeldelve, f. eks. i Sjoa-elv ved Gjende. Det udvik- 

 lede insekt kaldtes paa dette sted „gjendefluen". De pelagisk 

 levende krebsdyr havde foredragsholderen fundet spillede en 

 mindre rolle som fiskenæring i disse vande. Under foredraget 

 fremvistes fotografier af fiske fra Hardangervidden ligesom 

 prøver af fiskenes næring. — Til foredrage tknyttedes bemerk- 

 ninger af professor R. Collett. 



Amanuensis Jens Holmboe holdt derefter foredrag om 

 torvmyrernes vidnesbyrd om ældre tiders plante- 

 vækst. Blandt de afleiringer. som indeholder levninger af 

 planter fra tiden efter istiden, er i Norge torvmyrerne de 

 vigtigste. Vort lands torvmyrer kan inddeles i to store hoved- 

 grupper. Almindeligst er saadanne myrer, der er opstaaede 

 ved forsumpning af bækkenformede forsænkninger. Det er 

 disse myrer, der bedst egner sig til tilvirkning af torvstrø. 

 Sjeldnere, men af langt større botanisk interesse er saadanne 

 myrer, der er opstaaede ved gjengroning af tjern. De for- 

 skjellige grupper af myrer omtaltes og belystes ved eksempler, 

 som foredragsholderen havde undersøgt i Smaalenene. Især i 

 bundlagene af de sidstnævnte myrer, finder man talrige plante- 

 rester, især rødder, stammer, blade, frø og frugter. Særlig 

 ofte forekommer store mængder af plantefrø. En betydelig 

 brøkdel af de fundne planter kjendes i fossil tilstand kun som 



