Bet biologiske selskab. 1900. 355 



frø. Under foredraget fremvistes forskjellige prøver af plante- 

 fossiler. I Norge er hidtil ca. 70 arter fundne fossile. Af 

 disse havde foredragsholderen ved undersøgelser sommeren 

 1899 i Smaalenene og ved Kristiania fundet mellem 50 og 60. 

 Til sammenligning kan nævnes, at man i Sverige og Finland 

 har fundet henholdsvis 133 og 87 arter. Tilslut omtaltes i 

 korte træk grunddragene i den norske floras indvandrings- 

 historie. 



Møde fredag den Iste juni. 



Frk. Kristine Bonnevie fremlagde resultaterne af sine 

 undersøgelser over en eiendommelig ny molluskart, der 

 lever snyltende paa tarmkanalen hos en almindelig forekom- 

 mende sjøpølse (Stichopus tremulus). Materialet var samlet 

 af dr. J. Hjort under hans togter i Kristianiafjorden og paa 

 Vestlandet, og det indeholdt en fuldstændig serie af parasitens 

 forskjellige stadier. Dens første udvikling sker i overensstem- 

 melse med de almindelige sneglearters ; organer anlægges, der 

 synes at udstyre larven for en fritle vende tilværelse; men — 

 muligens allerede inden denne er begyndt — kommer den ind 

 i sit vertsdyr, dens bygning forenkles, og den begynder sit 

 parasitære liv. Saavel dens larveudvikling som ogsaa dens 

 senere stadier viser sig at være meget eiendommelige og vil 

 være af betydning for en videre forstaaelse af de parasitiske 

 molluskers biologi overhovedet. Foredraget illustreredes ved 

 plancher og præparater. — I den ved foredraget fremkaldte 

 diskussion deltog cand. H. Kiær, professor G. A. Guldberg, 

 stud. med. Wilhelmsen samt foredragsholderen. 



Cand. real. H. H. Gran gav en oversigt over de frit- 

 svømmende organismers fordeling udenfor Nord- 

 lands kyst. Den første del af sommeren er fjordene op- 

 fyldte af nordlige organismer, af hvilke særlig kan merkes 

 den 2 — 3 mm. lange saakaldte rødaat eller rødmar, Galanus 

 finmarchicus og enkelte peridinéer, saasom Ceratium longipes, 

 der findes i store mængder i de kolde vandmasser, som staar 

 igjen fra vinteren og vaaren. I og udenfor skjærgaarden 

 findes derimod mere sydlige organismer. Senere udover som- 

 meren aftager de nordlige organismer i fjordene, men rød- 

 aaten kan da findes i mængde udenfor skjærgaarden. I 



