372 Gustav Ghildberg. 



citeçede værk og med hensyn til slægts- og artsmærker til 

 C. F. Lütkens af handling 1 ). Det er om denne, at Aristoteles 

 giver sin fyldigste beretning om Cetacea, hvortil han ogsaa 

 regner bardehvaler: Jeg tillader mig at hidsætte en oversæt- 

 telse af denne i sin art ganske eiendommelige beskrivelse af 

 oldtidens største naturforsker, idet jeg med hensyn til den ud- 

 viklingshistoriske litteratur paa dette felt maa henvise til mit 

 og Nansens arbeide : 



I sin Iste bogs 4de kapitel, hvori almindeligt om dyrenes 

 forplantning omhandles, fortæller A, at Cetacea føder levende 

 unger. I 2den bog (cap. 13 i den tyske, chap. IX i den 

 franske oversættelse) nævnes, at delfinerne har mammæ 

 og at disse ikke ligger paa overkroppen, men ved regio ingvi- 

 nalis; dog har de, ikke som hos de firføddede, fremtrædende 

 pattevorter, men paa hver side en slags aabning, ud af hvilken 

 melken fryder, og ungen patter, idet den svømmer ved siden 

 af, ligesom det allerede undertiden tydeligt er bleven iagt- 

 taget. I 6te bog (chap. XI i den franske oversættelse, 12 

 (66 — 70) i den tyske) omhandles mere udførligt om Cetace- 

 ernes formereise. Vi hidsætter følgende: „Delfinen, Phalæna 

 (physeter?) og andre hvale, der ikke har gjæller, men et 

 sprøiterør, føder levende unger, ligeledes saghaiens og „bus" 

 (le bouef marin); thi hos ingen af disse dyr under man æg, 

 men strax kimer (embryoner), hvoraf ungen kommer frem ved 

 udvikling, ligesom det er tilfælde hos mennesket og de le- 

 vendefødende firføddede dyr. Delphinen føder for det meste 

 1 unge, undertiden ogsaa 2, Bardehvalen i det høieste 2, 

 hvilket er hyppigere tilfælde, sjeldnere en; saaledes som det 

 er tilfælde hos delphinen er det ogsaa med nisen (porpoise, 

 phocæna), der ser ud som en liden delphin og lever i Pontus, 

 men adskiller sig fra hin derved, at den er af ringere stør- 

 relse og er bredere over ryggen; dens farve er dunkel blaa. 

 [Alle dyr, som have et sprøiterør, aande og drage luft ind; 

 thi de have lunger. Man har ogsaa iagttaget delphinen so- 

 vende, hvorledes den holder munden over våndet og snorker 

 i søvne]. Delphinen og phocæna har melk og giver ungerne 



') Bidrag ti] kundskab om tre pelagiske tandhvalslægter Steno, Delphi- 

 nus og ProdelpJiinus. Kgl. Danske Vid. Selsk. Skr. Afd. v. I. Kjø- 

 benhavn 1899. 



