Indledning. 



Fælles for alle nesledyr (Gni däri er) er besiddelsen av spe- 

 cielt utviklede forsvarsorganer, de saakaldte „nesleceller" (cnido- 

 cyster). De findes hos de forskjellige underavdelinger under 

 nesledyrene: hos hydroiderne, manæterne, kolonimanæterne 

 (Siphonophora) og sjøanemonerne; bare en liten gruppe — 

 ribbemanæterne (Ctenophora) — mangler egentlige nesleceller 

 de synes hos dem at være omdannet til en slags klæbeceller, 

 klæbeorganer, som tjener til at fastholde byttet med. 



r-h 



abc 

 Fig. 1. 

 a: neslecelle med neslekapsel; h sansehaar. b : nesJekapsel med utvrængt 

 forpai'ti, nesletraaden er ikke slynget ut. c ; neslekapsel, som har vrængt ut 



nesletraaden. 



Neslecellen (fig. 1, a) utvikler i sit indre en neslekapsel; 

 denne er en vædskefyldt, nærmest draapeformet liten blære. Den 

 yttre ende av neslecellen er forsynet med et stivt haar (sanse- 

 haar?, flg. 1, h), som rager helt ut over dyrets overflate. Mest 

 eiendommelig for neslekapslen er nesletraaden (fig. 1, b og c). I 

 kapslens indre kan man i hvilende tilstand se et fint, spiral- 

 förmig oprullet haar. Irriteres neslecellen, vrænges hele nesle- 

 traaden ut, og gjennem den hule h'aad presses en giftig vædske. 



