HJALMAR BROCH. 



Det er denne ætsende vædske, som f. eks. er aarsak til de store 

 nianæters brænden ogsaa paa vor tiud, om manættraadene kom- 

 mer i berøring med den. 



De enklest byggede nesledyr er hydroiderne, og enklest blandt 

 dem igjen synes Hydra at være, en liten organisme, som ikke 

 helt sjelden findes paa andemat {Lemna) i smaadammer ogsaa 

 omkring Drøbak. Hydra (fig. 2, a) er et litet, sækformig dyr, 

 knap mere end 1 à 2 millimeter lang, naar den er sammen- 



et he 



Fig. 2. 



Hydra, a: en polyp, noget forstørret, b: sait gjennem polyppens væg; 



en entoderm, ek ektoderm, n nesleceller. c: epitelmuskelcelle. 



trukket; utstrakt kan den derimot være op til omtrent 10 mm. 

 i længde. Omkring mundaapningen har dyret („polyppen") en 

 krans med lange, traadformede tentakler. Undersøkes dyret 

 omhyggelig, finder vi, at polyppen er opbygget av to cellelag 

 (fig. 2, b): et indre, storcellet lag (entodermen, en) og et yttre, 

 tyndere lag (ek), hvor cellernes grænser oftest er vanskelige at 

 paa vise (ektodermen). 



De store entodermceller, som hos Hydra er forsynet med 

 et piskehaar (flagellum), tjener som næringsoptagende og for- 

 døiende organer; de er indbyrdes litet forskjellige. Foruten dem 

 finder vi i entodermen en del sanseceller og muskelepitelceller 

 (fig. 2, c); muskelfibrene gaar i entodermen tvers paa dyrets 

 længdeakse. Entodermen fortsætter sig ut i tentaklerne, som er 

 hule. 



