FAUNA DROEBACHIENSIS. 1. HYDROIDER. 



Ektodermcellerne er smaa og mere forskjelligartet utviklet; 

 blandt dem finder vi overalt paa Hydra nesleceller; dertil celler, 

 hvis basis er omdannet til muskelelementer (de førnævnte epitel- 

 muskelceller) og vi finder nerveceller med sine lange utløpere; 

 muskelfibrene er i ektodermen langsgaaende. Ektodermens funk- 

 tion er hos Hydra mere mangeartet end entodermens. — Ekto- 

 derm og entoderm er adskilt ved en fin membran, støttelamellen. 



ah c 



Fig. 3. 

 Hydra, a: første anlæg til en knop. b: polyp med knopskytning, knoppen 

 næsten fuldt utviklet (begge figurer skematiske Jængdesnit). c: kolonidan- 



nelse hos Hydra. 



Hydras forplantning sker paa to væsensforskjellige maater: 

 kjønslig forplantning og ukjønnet formering ved knopskytning. 

 — I ektodermen utvikles saavel hånlige kjønsceller (spermier) 

 som hunhge (egg) hos samme individ. Den kjønslige forplant- 

 ning forekommer til bestemte tider, og dyret synes da altid at 

 danne hvile-egg. 



Den almindeligste formering er dog den ukjønnede (fig. 3). 

 Der dannes en utbugtning av væggen (a), baade av ento- og 

 ektodermen; paa toppen av denne utbugtning utvikles en krans 

 med tentakler (b), og der sker et gjennembrudd midt paa selve 

 toppen, saa en mundaapning fremkommer. Løser nu den færdig- 



