FAUNA DROEBACHIENSIS. 1. HYDROIDER. 



gjenfindes hos alle hydroider, likesom vi ogsaa overalt finder en 

 støttelamelle utviklet. Neslecellerne er hos hydroiderne som 

 oftest hovedsagelig at tinde paa tentaklerne. — Som type for de 

 egentlige hydroider kan vi betragte en form som Glava, en hyd ro - 

 ide, som er meget almindehg overalt i littoralregionen. 



Hos Glava er tentaklerne iiregelmæssig spredt rundt om 

 den yttre (distale) del av polyppen („ hy dranthen "). Tentak- 

 lerne er ikke hule som hos Hydra; men deres centrale del dan- 

 nes av en enkelt række av meget store entodermceller (fig. 4); 

 neslecellerne sitter tættest i den fincellede ektoderm utover mot 

 tentaklernes spiss. Ektodermen er paa hydranthens øvrige over- 

 flate næsten helt fri for nesleceller, men ellers bygget som hos 

 Hydra. De meget store entodermceller er i det tentakelbærende 

 parti opfyldt av et kornet indhold. som gjør cellegrænserne me- 

 get utydelige; dette kornede indhold er næringspartikler, som er 

 optat av cellerne. Længere ned derimot, nedenfor det tentakel- 

 bærende parti, er cellegrænserne tydeligere at se; her er ento- 

 dermcellerne fri for det kornede indhold. — Paa overgangen 

 mellem det tentakelbærende parti og den nedre, tentakelløse del 

 (stilken) sitter en del drueformede legemer, gonoforerne, som 

 blir omtalt næi"mere længei'e ned. 



Selve hydranten (enkeltpolyppen) er hos Glava spindelformet 

 eller næsten cylindrisk og tentaklerne uregelmæssig spredt over 

 en større del av polyppen. Hydrantens form og anordningen 

 av tentaklerne er temmelig sterkt varierende hos hydroiderne og 

 danner grundlaget for deres systematiske gruppering i forbindelse 

 med utviklingen av beskyttende chitinøse ytterlag. Hos Hydra 

 er ingen haarde, beskyttende hinder utviklet. Hos Glava derimot 

 finder vi, at hydrantens (enkeltindividets) basis løper ut i et for- 

 grenet, rotlignende netværk (hydrorhiza), som er omgit av et 

 tyndt, chitinagtig lag (pe ri sa re). Hos næsten alle hydroider 

 gjenfinder vi dette chitinøse lag, som utskilles fra ektodermen 

 paa bestemte partier av hydranterne eller kolonierne. 



