FAUNA DROEBACHIENSIS. 1. HYDROIDER. 



9 



Selve hydrantens form er temmelig varierende (fig. 5). Ten- 

 taklernes stilling gir som oftest hydranten dens særkarakter. 

 Tentaklerna kan som hos Clava være spredt over hele eller en 

 stor del av ernæringsindividet, de kan staa i et par skarpt ad- 

 skiHe kredse som hos Tuhularia (fig. 5, a); men hos de fleste 

 finder vi én hovedkrans av tentakler tæt nedenfor mundaap- 

 ningen. Hos disse sidste finder vi to skarpt 

 adskilte hovedformer hos ernæringsindividet: 

 en med konisk tilspidset mundparti [Bou- 

 gainvillia, Sertularia, fig. 5, b og c) og en, 

 hvor det kølleformede mundparti er skarpt 

 indsnøret tæt over tentakelkransen {Eiiclen- 

 drium, Gampanularia, fig. 5, d og e). 



Særutviklingen eller differentieringen av 



de enkelte individer kan gaa videre, saa at 



de kun overtar ganske bestemte funktioner, 



altsaa paa en maate nærmer sig i sit forhold 



inden kolonien til høiere staaende organismers 



organer. Hos enkelte hydroider finder vi rig. 6. 



Stykke av en gren av 

 særegne forsvarsindivider (nematoforer). piumularia pinnata 



Hos en stor gruppe av de thekafore hyd- s: sarcothek med 



• j , ri 1 1 • • j Al isittende individ 



roider, hos r lumularii derne og Agla- , , ,^l^ 



*^ *=" („sarcostyr ). 



oph en liderne, finder vi eiendommelig utvik- 

 lede individer sittende i smaa, hydrotheklignende chitinkopper 

 (sarcothekerne, fig. 6); deres funktion og betydning har man 

 endnu ikke med sikkerhet kunnet avgjøre. 



Koloniernes forgreninger foregaar ofte efter bestemte love, 

 i bestemt forhold til hydranternes stilling, og dette er aarsaken 

 til det karakteristiske totalindtryk, fiere arters kolonier frembyder 

 alt ved første øiekast. Men paa den anden side er de enkelte 

 individer eller hydrotheker hos en og samme art ofte under- 

 kastet store individuelle variationer inden samme koloni. Da 

 variationsgebeterne hos forskjellige arter i et organisationstræk 

 ofte kan gripe over i hverandre, vil en uøvet undersøker mangen 

 gang kunne begaa feilbestemmelser. 



