FAUNA DROEBACHIENSIS. I. HYDROIDER. 39 



Plantelivet her er nieget fattig i selve ebbezonen, som bare av 

 og til huser en enlig tangplante [Fucus) paa en sten ; paa slike 

 enkeltvis forekommende stene forekommer av og til spredte kolo- 

 nier av Laomedea flexuosa. — Først nede ved ebbegrænsen 

 begynder zosterabæltet, som faar sit præg av det tætte aalegræs 

 (hovedsagelig Zostera marina). Paa zosterabladene lever om 

 sommeren masser av Laomedea geniciUata, mens utover paa 

 eftersommeren Bougainvillia ramosa, ikke sjelden kommer til 

 i mængder; derimot er Laomedea flexuosa sjelden paa saadanne 

 steder. 



Su blitt or al regi o nen omfatter de øvrige, største deler av 

 Drøbaksavsnittet. Den falder efter vegetationen i tre avsnit : 

 laminariaregionen, hvor de store masser av Laminaria digitata 

 og saccharina dominerer; dypere ned faar rødalgeregionen sit 

 præg av en tæt bevoksning av de vakre rødalger (i Drøbaks- 

 avsnittet specielt Delesseria sdnguinea), og endelig kommer 

 dypest nede et vekstfattig dypbælte, sublittoralregionens lys- 

 fattige parti, som formidler overgangen til havets egentlige dyp- 

 region, mørkeregionen. 



Laminariabevoksningen er særlig yppig paa haard hund; 

 men heller ikke sandbunden eller de bløtere partier er helt blottet 

 for laminarier. De særegne forhold i Kristianiafjorden bevirker, 

 at man finder laminarier helt ned mot de 100 favnes dyp; men 

 laminariaregionens særegne fauna følger ikke med stort dypere 

 end til 25 — 30 meter. — Laminariaregionens hydroidfauna om- 

 fatter i Drøbaksavsnittet Bougainvillia ramosa, Filellum ser- 

 pens, Campamdina syringa og lacer ata, Laomedea Lovéni, 

 geniculata og longissima; av disse finder man Bougainvillia 

 ramosa, Campamdina lacerata og Laomedea genicidata bare 

 i den øverste del av regionen. I dens nederste parti optræder 

 av og til Tuhidaria larynx og indivisa, Perigonimus repens 

 og rosens, Hydractinia echinata og carnea, Halecium hale- 

 cinum og Campanularia verticillata som mere eller mindre 

 sjeldne gjæster. 



