l^LORA GRENMARENSIS. 109 



Ulmaria pentapetala, Galium palustre, Valeriana, Par- 

 nassia, Myosotis palustris og cœspitosa, Dryopteris 

 thelypteris m. m. fl., hvortil slutter sig forskjellige buske 

 soui Betulæ, Salices, Alni rn. fl.]; dette samfund, som 

 endnu har stor udhredelse i distriktet, har oprinde- 

 lig strakt sig endnu videre, over omtr. hele Valler- 

 myrene og Gjerpendalen s. f. Børsesjø, hvor der endnu 

 tindes store levninger deraf, som imidlertid mere og mere 

 kommer under kultur. — Nær til dette samfund slutter 

 sig de fugtige strandkrat, der forekommer h. o. h. 

 langs havkysten, f. eks. mellem Mølen og Oddene paa 

 Brunlaneset, og som væsentlig afviger ved sin rigdom 

 paa enkelte Rubusarter. 



f) Sphagnummyrer dannes paa fugtig jord eller endog 

 paa aabent vand, der efterhaanden dækkes af løs „hænge- 

 myr", af forskjellige mosarter, fremfor alt af arter af 

 Sphagnum. Paa dette kalk- og næringsfattige underlag 

 forekommer et samfund tildels besiegtet med foregaaende 

 men adskillig fattigere paa arter [Rhynchospora alba, flere 

 Carices og Eriophora, Scirpus ccespitosus, Narthecium, 

 Scheuchzeria, Triglochin palustre, Malaxis, Vaccinium 

 oxycoccos, uliginosum og vitis idcea, Andromeda, Erica, 

 Calluna, Empetrum, Myrica, Rubus chamcemorus, 

 Drosera og Pinguicula — der som „insektædende" plan- 

 ter trods underlagets fattigdom paa næring formaar at 

 skaffe sig den nødvendige kvælstofføde — Pedicularis, 

 Cornus suecica, Comarum, Salix repens, en og anden 

 bjerk og gran m. fl.]; h. o. h. gjennem hele distriktet, 

 men .sj. af større udstrækning. 

 B. Xerof ytsamf undene, som vokser paa stenbund eller paa 



tør jord, hvis vandindhold neppe er 10 pct. 



g) Tørre, nøgne, mosgroede berg huser en tarvelig 

 høiere plantevekst, hvis mest karakteristiske arter er 

 forskjellige „saftplanter" [Sedum, Sempervivum], hvortil 



