152 JOH. DYRING. 



PC. strida Good, angives at være taget af Bl ved Larvik lige uden- 

 for floraens grænser og anbefales til eftersøgning. Efter artens udbredelse 

 i Sverige maa den antages ikke at være ganske sj. i vert land. 



G. cæspitosa L. FugHge enge, myrer. Fra havkysten, 

 f. eks. Brevikstranden i Bamle [if. Resv.], alm. gjeniiem egnen 

 [if. Bl ]. Angivelsen synes dog at være noget tvilsom, da alt 

 hvad der ligger i forf.s heib. fra Langesundsfjorden under dette 

 navn har vist sig at være former af C. Goodenowii [determ. 

 L. M. Neuman]. 



C. gracilis Curt. Sumpige st., vandkanter. Som det synes 

 sj.: Skien [Bl.] hvor den er talrig ved Blegebakken. 



0. gracilis X salina [determ. L. M. Neuman]. Sj.: Ny- 

 strand i Eidanger paa strandbredden ved udløbet af bækken. 



C. ericetorum Poll. Tørre bakker. Alm. [if. Bl.], f. eks. 

 paa Langø ved Langesund. 



G. verna Chaix. Paa lign. st. Som det synes sj. : Lange- 

 sund [Bl.]. 



G. pilulifera L. Fugtig torvbund. Fra havkysten, f. eks. 



Kragerø [Ell.], Jomfruland, Straaholmen, Vinjestranden i Bamle, 



Langesund og Brunlaneset, alm. gjennem egnen. 



? C. glohularis L. Fugtige st. i skogene. Maaske forekommende i de 

 indre dele af egnen, da den er samlet af Norman nedenfor Graarud i Slemdal 

 noget udenfor floraens grænse. 



G. flava L. Fugtige st. Fra havkysten, f. eks. Kragerø 

 [Ell.], Bamle og Langesund, men hvor den neppe gaar ud paa 

 de ydre øer, alm. gjennem egnen. 



G. flava X hornschuchiana. Med stamarterne, især paa 

 strandenge. Ikke sj.: Kragerø [Bl.], Jomfruland, Havsund, 

 Stokkevand, Langesund [Bl., Ryan], Eidanger [C. Boegks herb.] 

 f. eks. Hvalen, Versvik og Herø, Mo i Gjerpen. 



G. flava X Oederi. Sumpige st. med stamarterne. Sj. : 

 Mellem Ørstvetøen og Hvalen paa en meget fugtig skraaning 

 i selskab med foreg. hybride 



1 Samme hybrid har forf. samlet ved Holmestrand paa Langø [determ. 

 L. M. Neuman] og Bjerkø. 



