AARSBERETNING FOR 1910. 305 



Konservator dr. K. Bonnevie holdt foredrag: Litt om den 

 eksperimentelle celleforsknings problemer og resul- 

 tater. Ved eksempler fra de senere aars celleforskning illu- 

 strerte foredragsholderen en del av de resultater, som var naaet 

 gjennem samarbeide mellem fysiologer og morfologer - og som 

 kunde ansees av betydning for løsningen av problemet om arvens 

 overførelse fra slægt til slægt. 



Gjennem krydsningsforsøk paa fisk (Moenkhaus 1904) og 

 paa echinider (Baltzer 1909) kan det ansees bevist, at chrorao- 

 somernes form og størrelse ikke bare er uttryk for hver enkelt 

 arts karakteristiske stofvekselproces, men at de bevarer sin eien- 

 dommelighet selv efter at være overflyttet til en anden art med 

 chromosomer av et forskjellig utseende. - En række forsøk gaar 

 ut paa at undersøke, om og i hvilken grad de arvelige egen- 

 skaper er knyttet til chromosomerne. 



En del av disse eksperimenter er basert paa den epoke- 

 gjørende opdagelse av Loeb (1903), at man ved en forandring 

 av sjøvandets sammensætning kan muliggjøre en krydsning 

 mellem fjerntstaaende arter. Med hensyn til resultaterne av en 

 saadan krydsning kunde Loeb, uten morfologiske undersøkelser, 

 kun konstatere, at bastarderne altid fulgte den moderlige typus. 



Morfologiske undersøkelser over de samme objekter har 

 imidlertid senere (Kupelwieser, Godlewsky) vist, at det her 

 gjælder en ny form for kunstig parthénogenèse heller end en 

 krydsbefrugtning i egentlig forstand, idet spermatozoens chromatin 

 i det fremmedartede egg-cytoplasma ikke formaar at overta sin 

 normale rolle, mens dens centrosoma allikevel trænger ind i 

 egget og virker som en impuls til dettes utvikling, som da natur- 

 ligvis følger den moderlige typus. 



Likeledes med utgangspunkt i Loers resultater er Herbst i 

 sine „Vei'erbungsstudien" ved en kombination av kunstig parthé- 

 nogenèse og krydsbefiugtning hos echinider kommen til det 

 foreløbige resultat, at baslardernes utviklingsretning her væsenthg 



Nyt Mag. f. Naturv. IL. IV. 191 1. 20 



