AARSBERETNJNG FOR 1910. 309 



Senere undersøkelser har vist, at disse teorier var feiltagel- 

 ser; man har aldrig kunnet finde, at gjærceller fremkaldte nogen 

 kancer eller sarkom. 



Imidlertid spiller gjærcellerne dog rolle î medicinen som 

 sygdomsvækkere. Saaledes fandt Curtis i 1895 at en gjærart, 

 Saccharomyces tumifaciens suhcutaneus, hadde fremkaldt 

 svulstlignende indolente knuder i lysken hos en ung mand. 

 Disse bestod omtrent utetukkende av en renkultur av soppen i 

 en slimet eller gelatinøs masse. 



Senere er der kommet flere lignende meddelelser, og gjærsop 

 er rendyrket fra flere Hdelser hos mennesker og dyr. Blandt 

 andet har Tokishige i Japan fundet gjær i den saakaldte „god- 

 artede snive" hos heste, en sygdom, der meget ligner den almin- 

 delige „Lymfangitis epizootica" i Italien, en sygdom, hvorfra 

 RivoLTA og Fermi har dyrket gjær. 



I nært slegtskap med disse gjærsopsygdomme staar de saa- 

 kaldte blasto my coser eller coccidio mykoser i Amerika 



Disse sygdomme, der er beskrevet av Gillchrist, Mont- 

 GOMMERY 0. fl. samt blandt andet av nordmændene prof. Hektoen 

 og Bassøe (Chicago), er blit mottat med megen mistro i Tysk- 

 land, hvor bl. a. Unna har hævdet, at der kun var rendyrket 

 kim fra sekundær infektion i allerede aapne saar. 



Der foreligger imidlertid nu saa mange karakteristiske og 

 overensstemmende beskrivelser av disse sygdomme og sopfundet 

 i dem, at specificiteten av mikroben maa ansees bevist. Det 

 dreier sig her om temmelig langvarige sygdomstilfælder, som er 

 karakterisert dels ved optræden av knuder i og under huden, 

 som henfalder til store, fremadskridende aapne saar; dels kan 

 man faa et billede meget likt en kronisk blodforgiftning og 

 endelig ogsaa med adskillig likhet med en lungetuberkulose. 

 I indholdet i bylder, i spyt, i saarene findes soppen som runde 

 eller ovale dannelser, ofte knopskydende, de er dobbelt konturerte 

 og har en lysbrytende cellehinde. I menneskelegemet dannes 

 aldrig mycelium. 



