DET BIOLOGISKE SELSKAB. 



Resultatet av mine undersøkelser over disse forhold er for 

 de fysiologiske tilfældes vedkommende følgende. 



Forholdet mellem vegten av venstre hjertekammer og legems- 

 vegten er gjennemsnitlig for begge kjøn og alle aldre = 1,8 ^ 

 Det vil si at der falder 1,8 gram muskulatur av venstre hjerte- 

 kammer pr. kg. legemsvegi. Størst er denne index umiddelbart 

 efter fødselen (2,50) — mindst i 40 aars alderen (ca. 1,50) — , 

 tiltar noget i den senile alder (1,80). Kvinderne har noget mindre 

 forholdstal end mændene; de har altsaa et relativt mindre hjerte. 

 Mitteltallet 1,8, som jeg for korthets skyld benævner hjerte- 

 indeks, vælges som fysiologisk bakgrund for de patologiske 

 variationer, som senere skal gjennemgaaes. 



Det indbyrdes vegtsforhold mellem hjertekamrene har jeg 

 under fysiologiske forhold fundet = 0,57. Nogen karakteristiske 

 svingninger i dette forhold, avhængig av kjøn og alder, har jeg 

 ikke kunnet finde. Dette forholdstal kalder jeg v ent rik el- 

 lende ks. 



Den fysiologiske svingningsbredde hgger i mine tilfælde for 

 dette forhold mellem 0,47—0,67. 



Disse forholdstal maa kun opfattes som normale gjennem- 

 snitstal med en fysiologisk svingningsbredde, der er avhængig 

 av momenter, som jeg i det følgende ganske kort skal berøre. 



Det er bevist, at hjertets størrelse under fysiologiske forhold 

 i første række er avhængig av musklernes virksomhet. Saavel 

 kliniske, komparativ-anatomiske som eksperimentelle under- 

 søkelser viser, at en øket muskelvirksomhet har indtlydelse paa 

 hjertets størrelse. Og saaledes, at hjertet tiltar i størrelse pro- 

 portionalt med de arbeidende muskler. Eksperimentelle under- 

 søkelser viser dette. (Forholdene ved overdreven sport naturligvis 

 ikke medtat). 



At ernæringstilstanden vil kunne øve indflydelse paa for- 

 holdstallet mellem venstre kammer og legemsvegten er let at 



„ . , , x gr. hiertemuskulatur 



1 Erholdt av formlen — S 1- X 1000. 



y gr. legemsvegt 



