Meddelelser om norske hymenomyceter. 



Av 

 Sekretær John Egeland. 



D. 



I. 



'e sparsomme oplysninger, man finder om vort lands sop- 

 flora fra ældre tider, har foruten kuriositetens interesse nu nær- 

 mest kun betydning som bevis for, hvor litet kjendt og paaagtet 

 denne del av planteriket tidligere har været hos os. 



I flere av de Norgesbeskrivende verker, som utkom i det 

 18de aarhundrede, saasom Jonas Ramüs's „Norriges Beskri- 

 velse" (1715), Erich Pontoppidans „Norges Naturlige Historie" 

 (1752) og Hans Strøms „Beskrivelse over Fogderiet Søndmør" 

 (1762) findes ret omfangsrike og interessante oplysninger om 

 landets vekster; men hvad de lærde forfattere har at berette om 

 soppene, er neppe synderlig mere, end hvad menigmand den- 

 gang visste og nu vet. 



I Ramus's fortegnelse paa ca. 400 arter „Træer og Urter, 

 som voxer af sig selv i Norrige", sees saaledes kun følgende 

 sopnavne: „Fungus edulis sive Boletus^'', ,,Fungus venenatus 

 albus. Fluesop. Troldhat" og „Fungi ramost colore vario^^. — 

 PoNTOPPiDAN har et kapitel paa 56 sider om landets vekster; 

 men av sopper nævner han kun „de som tørres og sælges under 

 navn af Morkler, hvilke falde i Egnen ved Buskerud og paa 

 Hedemarken og flere Steder„ samt „den Slags Skurve-Hat som 

 er rødagtig med smaa hvide Pletter iblandt og af nogle kaldes 

 Flue-Svamp, fordi man kaager den i Melk og sætter den for 



