MEDDELELSER OM NORSKE HYMENOMYCETER. L 345 



omfatter alle her i landet da kjendte hymenomyceter — ialt 

 1197 arter. Nævnte verk er derfor av gruiidlæggende betydning 

 for al videre forskning paa dette omraade. 



Av mænd fra Blytts samtid, som har y det værdifulde 

 bidrag til disse fortegnelser, fortjener særlig at nævnes hans 

 mangeaarige medarbeider dr. Olav Johan Sopp. Av de mange 

 oplysninger, som skyldes dr. Sopp, sees en væsentlig del at angaa 

 de indre øst- og oplandsbygder, Østerdalen, Solør og Mjøsegnene. 

 Det foreliggende kjendskap til disse egnes hatsopper tør an- 

 tages i væsentlig grad at hvile paa hans undersøkelser. Ogsaa 

 fra de sydligste landsdele og forskjellige vestlandspartier som 

 Kristiansand, Flekkefjord, Stordø, Bergen og Sogn m. fl. st. har 

 dr. Sopp levert en mængde optegnelser. 



Særlig omtale fortjener end videre den svenske botaniker 

 Ernst Henning, som i 1883 foretok en reise til Østerdalen^ 

 fjeldtrakter og undersøkte sopfloraen paa Trondfjeld og Hummel- 

 fjeld 1. 



Forøvrig er der av prof. R. Collett, prof. C. Størmer og 

 overlærer K. Bjørlykke m. fl. ydet bidrag ved interessante fund 

 fra forskjellige kanter i de sydlige og vestlige landsdele. 



Tiltrods for det betydelige arbeide, som er nedlagt i oven- 

 nævnte undersøkelser, maa det allikevel antages, at kjendskapet 

 til vort lands hymenomyceter ved Blytts død i 1898 kun var 

 temmelig fragmentarisk og ufuldkomment. Boriset fra SoMMer- 

 FELTS oplysninger i Suppl. Fl. L. og enkelte spredte optegnelser 

 av A. Blytt var saaledes hele det nordenfjeldske i denne hen- 

 seende endnu en terra incognita. Fra det vestenfjeldske forelaa 



haugen", „paa St. Hanshaugen", „i Slotsparken" o. lign., mens man 

 paa den anden side savner forholdsvis almindelige arter som Porta 

 corticola, Kneiffia setigera, Coniophora arida o. fl., hvorav eksem- 

 plarer findes i Blytts herbarium. 

 1 Se hans „Bidrag til svampfloraen i Norges sydligere fjelltrakter" i 

 Kongl. Vetenskapsakademiens Förhandlingar, Stockholm 1885. 



