SKJÆLBANKE-STUDIER I KRISTIANIA OMEGN. 63 



vis, netop har bidraget til at give faunaen et forholdvis konstant 

 særpræg gjennem den hele periode, hvorved denne fremtræder 

 som en temmelig godt saavel begrænset som afgrænset helhed. 

 Thi hvor forskjelHg er ikke denne periode fra saavel den for- 

 udgaaende som den efterfølgende, og hvor forskjelligt i geologisk 

 henseende er ikke dette niveau fra saavel det liggende som det 

 hængende! En fremstilling af det førstnævnte er givet i det 

 foregaaende, og en betragtning af de forhold, som vedrøver det 

 sidstnævnte, har jeg netop leveret i en tidligere afhandhng (Arch, 

 for Mathm. og Naturv. B. 27, No. 9). 



Udludniiig i skjælbanker. 



Der er i vort land saavel i grus som sand og 1er paavist 

 en række kvartære fossilforekomster, hvor kun aftryk, men ingen 

 skaller har været opbevarede. Kalkskallerne maa derfor paa en 

 eller anden maade være forsvundet ved en saa jevnt og lang- 

 somt virkende procès, at formen er blevet mere eller mindre vel 

 bibeholdt. 



Denne udvaskning eller udludning af kalkskallerne er et 

 fænomen, som man til sine tider kan have anledning til at stu- 

 dere i skjælbankerne. Fig I fremstiller et snit af 8 decimeters 

 høide, som jeg sommeren 1897 havde anledning til at iagttage 

 i grustaget ved Bølerengen. Det stregede parti betegner den 

 egentlig skjælførende del af bankesnittet (S. S. S), sand og grus 

 blandet med talrige skjælfragmenter. Det prikkede parti derimod 

 bestaar kun af sand og grus, hvori neppe et eneste skjælfrag- 

 ment kan paavises, og medens der i det omgivende parti (S) 

 kan sees spor af skiktning, er inden det for fosiler fri parti 

 ethvert spor af skiktning udslettet, men skiktningens kontinuer- 

 lige forløb ellers i banken viser, at saavel mangelen paa fossi- 

 ler som mangelen paa synlig skiktning i det prikkede parti kun 

 er et fænomen af rent sekundær art. Og selve profilets udse- 

 ende giver allerede en antydning om arten og virkemaaden af 



