142 HJALMAR BROCH. 



Chromosomernes antal er konstant i alle celler hos en og 

 samme art, hos dyr saavel som hos planter. Deres størrelse er 

 indbyrdes forskjellig; størrelsesforholdet mellem chromosomerne 

 er konstant i alle celler hos samme art. Af hver størrelse findes 

 altid 2 chromosomer; disse er saaledes parret. Af de to i-ækker 

 lige store (homologe) chromosomer, som alle et individs celler 

 indeholder, skriver den ene række sig fra individets far (gjennem 

 spermien) den anden fra dets mor (gjennem egget). 



I generationscellernes modningsperiode, efteråt deres egent- 

 lige formeiing er afsluttet, sker der en parvis forening (koivju- 

 galion) af de homologe chromosom.er til bivalente chromosomer, 

 som saaledes kommer til at optræde i det halve (reducerede) 

 antal af det for arten karakteristiske. Derpaa følger de to 

 modningsdelinger, som for de hånlige cellers vedkommende fører 

 til dannelsen af 4 spermier af hver spermiemodercelle (sperma- 

 tocyt), for de hunhge cellers til udstødningen af de to retnings- 

 legemer, saaledes at der kun fremgaar et modent eg af hver 

 oocyt Ved befrugtningen retableres atter ved forening af de 

 to forkjerner, den hånlige og den hunlige, det for arten karak- 

 teristiske chromosomtal. 



Efter en kort oversigt over de forskjellige maader, hvorpaa 

 reduktionen og modningsdelingerne er blevet skildret og opfattet 

 hos forskjellige objekter, gik foredragsholderen over til en skil- 

 dring af chromatinmodningen baseret paa sine sammen med K. 

 E. Schreiner foretagne undersøgelser hos en række hvirveldyr og 

 hvirvelløse dyr, specielt Tomopteris, Myæine, Spinax og Sala- 

 mandra og for enkelte trins vedkommende en græshoppe, en 

 copepode, duen, rotten og mennesket. 



Efter disse undersøgelser vokser under modningsperioden 

 chromosomerne ud til lange traade, de homologe chromosomer ■ 

 forener sig med hinanden efter længden (paralelkonjugation) idet 

 de enkelte korn, som opbygger dem (chromatinenhederne) parvis 

 tiltrækker hinanden. De derved dannede bivalente chromatin- 

 baand deles i begge modningsdelinger efter længden, ved den 



