NORGES ARKTISKE PLANTERS HISTORIE. 177 



deise at dømme en temmelig høi alder. Sin hovedutvikling har 

 gruppen i den nordlige tempererte zone og paa Himalaya. Dès- 

 uten findes et utviklingscentrum paa Sydamerikas Ander, De 

 fleste arter er hygrophile. C. rigida er for det meste xeropil, 

 men greier sig ogsaa godt paa fuktige steder, hvor den dog nær- 

 mer sig en del av gruppens andre arter. Gruppens hjem maa 

 søkes ved det tidligere miocène Middelhav, En del former har 

 faat en viss konstanthet, før de sprette sig utover jorden, men, 

 under visse forhold, ofte med et sterkt atavistisk drag. Andre 

 former har spret sig utover jorden, endnu før de hadde opnaat 

 nogen større formfasthet, og av disse især er da senere utaU 

 lige andre former fremgaadde, fjernt fra sin slægts hjemland. 

 Under sine vandringer omkring paa jorden har naturhgvis flere 

 former fæstnet sig til gode arter. Som de bedste av disse kan 

 nævnes G. maritima og C. caespitosa, den sidste temmelig vidt 

 utbret, den første indskrænket til et mindre utbredelsesomraade, 

 Vistnok kan flere av de andre arter ogsaa i sine mest typiske 

 former optræ som gode arter, men deres yttergrænser danner 

 dog tydelige broer over til en eller flere av de andre, Fleie 

 lokalformer er opstillede som egne arter, uten at der har vært 

 tat hensyn til deres sammenhæng med grundformerne. Derved 

 er der bragt megen forvirring ind i synonymien. 



Subsect, Maritiniae Lang.^ Dette er en utelukkende ark- 

 tisk gruppe, opstaat henimot og under istiden. 



Hit hører følgende arter: C. salina Wg., en coUektivart, 

 omfattende mange adskilte former og racer, C. suhspathacea 

 WoRMSKj.2), G. hæmatolepis Dr,, som paa den ene side forbinder 

 salinameå filipendula, paa den anden side salina med suhspatha- 



* At føre C. salina og maritima til hver sin gruppe, hvilket enkelte 



botanikere gjør, lar sig ikke forsvare, særlig naar der tas hensyn til 



f. ex. C. Lyngbyei og filipendula. 

 - Denne gaar dog uten grænser over i salina, hvorfor mange betrakter 



suhspathacea som en var. af salina; men den er dog i sine typiskn 



former vel skilt. 

 Nyt Mi.g. f. Xatiirv XXXXIV. II. 12 



