178 ANDR. NOTØ. 



cea, G. capillipes Dr., G. filipendula Dr, G. Lynç/hyei Horn, og 

 C. maritima Müll. Mange andre arter er opstillede; men dels 

 er her ikke stedet nærmere at gaa ind paa denne formkreds, 

 og dels kjender jeg enkelte former kun av en kortere beskrivelse. 

 G. spiculosa Fr. er vistnok kun en lokalform af salina eller 

 suhspathacea. G. omsMana Meinsh. er likeledes en mellemfoim 

 mellem salina og hæmatolepis. G. filipendula Dr. er en col- 

 lektivart, omfattende flere constante former. G. ternaria Forst. 

 tør jeg ikke uttale mig om; men neppe fortjener den artsret. C. 

 epigeios Fr., som K. Richter fører til subsect. Maritimae, 

 hører til agi^a^i^is-gruppen. 



Ingen af disse arter, fraregnet maritima og Lyngbyei, fin- 

 des utenfor den arktiske region. Spørsmaalet er nu, hvilken 

 art det er, som er stamtype for denne gruppe. Dette spørsmaal 

 er imidlertid ikke let at besvare. Vistnok antar jeg, at denne 

 endnu maa være at søke blandt de levende arter, inden en av 

 sectionens andre undergruppers arter, da jeg, som ovenfor nævnt, 

 anser denne subsect. først opstaat i pleistocen; men blandt hvil- 

 ken? Allerede ovenfor er der gjort opmerksom paa, at mange 

 av Maritimae arter nærmer sig ± andre. Saaledes har vi for- 

 mer av salina i videre forstand, som nærmer sig aquatilis, 

 mens andre nærmer sig acuta og atter andre (f. ex. C. suhspa- 

 thacea f. stricta og hæmatolepis), som nærmer sig vulgaris. 

 G. aquatilis er ikke ældre end arterne i Maritimae-gruppen. 

 G. rigida kunde, hvad alder angaar, godt være stamart ; men 

 saavel paa grund av dens voksemaate som av andet, anser jeg 

 den utelukket som saadan. Sectionens andre arter, som der 

 kunde være tale om, blir da : stricta, cæspitosa, acuta og vul- 

 garis. G. stricta og cæspitosa staar imidlertid de omhandlede 

 arter fjernest, saa der kan ikke være tale om dem. Saa har 

 vi kun vulgaris og acuta igjen. Disses systematiske kjendemer- 

 ker er ofte meget vage. Vi ved jo ogsaa, at Linné sammen- 

 fattede begge disse under navnet G. acuta, som han dog delte 

 i 2 varieteter: nigra (o: vulgaris Fr.) og ruf a [o: acuta Auct.^ 



I 



