180 ANDR. NOTØ. 



f. typica vokser kun i dypere + stillestaaende vand, ved utlø- 

 pet av bækker og paa lignende lokaliteter, hvor sjøen under høi- 

 vand gaar op. Jeg antar derfor, at denne art er opstaat som 

 en strandform av C. gracilis og levet i lange tider som en + 

 saltvandsplante og derved tilegnet sig nye physiologiske egen- 

 skaper, saa at om den flyttes av våndet op paa en myr, saa vil 

 dens nye physiologiske egenskaper være sterkere end dens ata- 

 vistiske. Idet den nu skrir fra våndet og opover myrerne, 

 forandres dens utseende successivt, gaar fra ti/pica gjennem 

 f. vulgaris over i f. palustris. Kommer nu denne sidste form 

 over paa mere sandholdig grund gaar den skritvis, uten græn- 

 ser, over i C. salina var. horealis Almqv. hvis ytterste grænse 

 er C. maritima. Mellemleddene mellem disse to er nu imidler- 

 tid sjelden at træffe. 



Kommer derimot C. concolor f. palustris over paa fastere 

 muldjord nær sjøen, gaar den likeledes uten grænser over i C. 

 hæmatolepis og C. flavicans Nyl. Fra G. salina horealis og 

 C. hæmatolepis tindes alle mulige overgangsformer til C. subspa- 

 thacea, alt efter beliggenhet og underlag. Carex Lijnghyei 

 betrakter jeg som en noget sydligere race af G. concolor f. vul- 

 garis. G. cryptocarpa C. A. Mey. (non auet. scand.) er anta- 

 kelig kun en østligere race av gruppen G. salina horealis — G. ma- 

 ritima. Den sydligere form af G. salina, G. kattegatensis (Almqv), 

 er enten udgaat fra G. hæmatolepis eller G. concolor. En hel 

 del andre opstilte arter er for det meste bastarder. Efter det 

 ovenfor fremstilte er, efter min mening, G. gracilis Curt, stam- 

 typen for gruppen Maritimae Lang. 



G. salina Wg. (coll.; incl. G. suhspathacea Wormskjold) 

 er utbret paa Island, De britiske øer, Skandinavien, Finland, 

 arktisk Rusland, Spitsbergen, Novaja Zembla, arktisk Sibirien^ 

 Sachalin (C. suhspathacea), arktisk Amerika, Labrador og Grøn- 

 land, altsaa langs Ishavets kyster. I det foregaaende har jeg 



1 Jeg har ikke set typica ojigit derfra, men væsentlig var. suhspathacea. 



