NORGES ARKTISKE PLANTERS HISTORIE. 181 



talt om dens stamtype; hvad dens tilblivelsestid angaar, saa fører 

 jeg den til den store istid, og dens hjemsted ved strænderne 

 syd for isranden, altsaa paa det vestlige Europas strænder. De 

 fleste former har fulgt isranden under dennes smeltning nordover. 

 Mange er herunder gaat tilgrunde, men end flere utdifferentierte. 

 Med drivisen er den utbi-et langs ishavets kyster. 



C. maritima Müll, er utbret kun i Skandinavien og Fin- 

 land. I Sverige findes den kun ved Vesterbotten og Bohuslän, 

 i Finland ved Den botniske bugt og Hvitehavet. I Norge fra 

 Hvaløerne til Alten, men dog sjelden i Nordland og Finmarken. 

 Som før nævnt, er denne en av de mest konstante av alle C. 

 Distigmaticae. At maritima er opstaat i Skandinavien anser 

 jeg hævet over enhver tvil; thi der er ingen grund til at tro, at 

 den skulde være mere utdød andre steder end her. Det er en 

 art, som sprer sig meget langsomt. Fra Den botniske bugt 

 til Hvitehavet maa den ha vandret, mens der var sjøforbindelse. 

 Den har neppe vandret rundt Skaane, men gjennem det tidligere 

 existerande svenske Ishavssund nordenfor samme. Dengang var 

 forresten Skaane landfast med Danmark, saa den vei var stængt 

 for den. Rimeligvis har den en stund før ishavstiden vært mere 

 utbret ved Østersjøen end nu. Da formerne fra Hvitehavet, 

 den botniske bugt, det sydlige og nordlige Norge er ganske ens, 

 maa den allerede da ha opnaat en temmelig høi grad av kon- 

 stanthet. Under Ancylussjøens periode er den for det meste 

 utdød i Østersjøen 1. Dens tilblivelsestid sætter jeg tilslutningen 

 av den store istid, og som dens barndomshjem anser jeg det 

 sydlige Skandinavien. De faa steder, den findes paa i det ark- 

 tiske Norge, er kun dyndet lerbund ved elveutløb, netop paa 

 saadan hund, som der maatte være nok av i den første snesmelt- 

 ningstid overalt langs Skandinaviens kyster. Dens eiendomme- 

 lige farvetone ses ogsaa av og til hos G. satina horealis, naar 

 den vokser paa slig dyndet bund. En anden grund taler ogsaa 



1 Saafrerat den iklie blev utryddet i selve ishavstiden. 



